292 
fykke Bundter af Længdetraade, og saadanne danne idvrigt selve Fod- 
saalen, Paa lodrette Snit gjennem denne sees ved svag Forstår- 
relse fine, i den dvre Ende ofte opsvulmede, længere eller kor- 
tere, lodretstaaende, kjerlellignende Legemer, der vise sig al- 
deles fyldte med Celler med tydelig Kjærne; i Fodens forreste 
Dele ere de stårst og blive bagtil meget smaa. (f. 45.) 
Forddielsesorganer: 
Ydermunden med sine Læber er ovenfor beskrevet, samme 
fårer ind i et kort Mundrår, som indvendig ved Foldning er 
furet paalangs, og Furerne stærkest fremtrædende udad imod Læ- 
berne. Mundråret lukkes oventil, idet det slaaer sig over paa 
Enden af Svælghovedet og hæfter sig til, og dækker Forenden 
af Kjæberne og Spidsen af deres bagud rettede Tyggefortsættel- 
ser, saaledes at det i Midten lader en lodret oval eller omvendt 
hjerteformig nedentil hakformigt udtrukken Aabning tilbage, 
hvorigjennem Randen af Forenderne og de indre Rande af hine 
Fortsættelser sees blottede, adskilte ved en Spalte (den egent- 
lige Mundaabning), som ved en Fremstaaen af Randen heel! 
oventil er deelt i en åvre meget lille og nedre stårre Afdeling. 
Nedenfor Mundspalten sees næsten altid en efter Mundrårets stårre 
eller mindre Retractionstilstand mindre eller mere tydelig blåd Frem- 
ragning, hvori Enderne af Tyggefortsættelserne ere optagne og sam- 
menholdte; bag samme begynder da egenlig Mundråret, hvis nedre 
Væg saaledes er længere end den åvre. Denne læbeaglige Skive (Inder- 
læben), som Mundråret danner paa Kjæbens Forende, bestaaerligesom 
selve Mundråret af Kredstraade, der førtsætte sig gjennem den om- 
talte blåde Fremragning, og af samme krydsende, mod Mundspal- 
ten convergerende Knipper. Mundråret udklædes ligetil Kjæberne 
af en temmelig tyk, structurlås Hinde (cuticula) med underliggende 
Epithel. Til Egnen af Læbeskivens Rand hæfte sig tilbagetrækkende 
Muskler, deels 1-2, der udspringe med flere Knipper fra Siderne af 
Hovedet i Regionen af de åvre Tentakler, deels nogle fra Foden, 
deels endelig adskillige og meget stærke fra Svælghøvedets bagre Deel, 
