302 
Der dannes saaledes ogsaa ber indenfor Tungens Vægge 
foran det hesteskoformige Legeme (mellem M. lingvalis sup. og 
inf.) en, dog meget lille Hule, hvis bageste Deel tildeels 
synes at opfyldes af låst, tværlåbende Traadvæv.=) 
Det lykkedes undertiden (som en sammenhængende Raspe), 
at låsne den Deel af Tungens cuticula, paa hvilken Tænderne 
sidde, sædvanligviis fålger dog det underliggende Epithelinm med 
under Forsåget. Raspen kryber ved Tungeryggens Rod: ind un- 
der Raspedækket og modtager ved dette et Overtræk og bagest 
en heel Skede, som i Randen indfattes af en tykkere Stræng 
(f. 29); fårst efter Borltagelsen af hele denne sees Raspen blot- 
tet efter sin Længde. Den er lang (meest c. 3Y70—4 "9 m), 
ligebred (c. Y5—Yamm) . flad, kun i sin bageste - Sjettedeel 
tykkere, næsten kålleformig (f. 23.) Den dannes af en cuti- 
cula, der sees meget fiint tværsltribet mellem Tænderne, hvis 
Underrand hænger temmelig fast i samme. Den bageste, kålle- 
formige, pulpåse Deel har yderst en meget tynd, som det synes, 
structurlds Skede, og indenfor samme en, Raspen dækkende, 
Cellemasse, der ovenpaa sees leiret mellem Tænderne og, som 
det synes, meest i Tværretning; bagest udfylder denne Celle- 
masse (f. 22) aldeles hele Rummet indenfor Pulpemembranen. 
Af Tænder taltes (paa omtrent 22 undersågte Individer) 
38—50 (hyppigt omtrent 44), af hvilke de 3—4 bageste endnu 
vare under Udvikling. Mere end Halvdelen fandtes blottede i 
=) Den her givne Fremstilling af Tungebygningen øg Kjæbemusculaturen 
er aldeles forskjellig fra den af Hancock og Embleton hos Aeolidierne 
(i. c. XV. p. 5-8. t. I, f. 5, 6) angivne, som vilde være særdeles af- 
vigende fra den sædvanlige Organisationstyp; ikke destomindre have 
disse Forfattere selv og andre oftere henviist til denne deres Under- 
søgelse. De engelske Forfattere have overseet Tungehulen , ligesom 
ogsaa det hesteskoformige Legeme kun opfattes som et stærkt Lag 
Buens Tun Sider sammenbindende Muskler (f. 16” paa 
in første Tavle fremstiller Udspringet af (en Deel af) Kjæbemuskel- 
massen fra hiint Legeme og oplyser ret godt den af H. & E. givne f. 
5, hvor d betegner den transverselle Muskelmasse). 
N 
