145 



Baade Blomster og Blade have: 



Hvidtjornen, Hestekastanien, Syrenen, Guld- 

 regnen, Kirsebærtræet, Qvædetræet, Berberissen og Pæonia ar- 



Afblomstrede ere: 



Laurbærlræet, Viburnum Tinus, Acer monspessulannm L. og 

 Prunus lauro-cerasus. 



I ovenstaaende Plantekalender er angivet Lovspringet og 

 Blomstringen for de Plantearter, som udfolde deres Blade eller 

 blomstre om Vinteren ved Nizza. Vi ville dertil knytte nogle 

 Betragtninger, forst over Lovspringet, dernæst over Blomstringen. 



Lovspringet. 



De fleste Træarter synes at have en bestemt Tid for deres 

 Lovspring, hvilken imidlertid fremtræder mere elier mindre 

 tydelig, altsom det paavirkes i storre eller mindre Grad af det 

 Klima, hvori Træet beOnder sig. I Norden forhales ved det 

 kolde Foraar Lovspringet, medens den samme Træart ved Middel- 

 havet forefinder en Temperatur, der tillader Knopperne at ud- 

 folde sig overeensstemmende med Artens Natur. Lovspringstiden 

 bestemmes saaledes hovedsageligen af Træartens Naturel, og det 

 er umuligt, idet man enten gaaer ud fra Klimaet eller fra den 

 Varme, hvoraf Træet paavirkes for Lovspringet, at construere 

 Begler, som skulle gjælde for alle Træarter under en bestemt 

 Horizont, thi hver Træart har sine Eiendommeligheder, som nod- 

 ^endig maae tages i Betragtning, for man kan indlade sig paa at 

 beregne den Varmemængde, som udfordres for at Lovspringet 

 kan finde Sted. Det er i Overeensstemmelse hermed at Træels 

 Herkomst over den allerslorste Indflydelse paa Lovspringstiden; 

 ethvert Træ medbringer fra sin Hjemstavn en bestemt Trang til 

 at udfolde sine Knopper til en bestemt Tid, hvilken Trang Træet 

 soger at tilfredsstille ofte uden Hensyn til det Klima, hvori det 



