147 



mindre Deel af de nedenfor siddende Blade hænge slappe ned 



hoiere Grad; ligesom hos Oliventræerne ere dette Træes Knopper 

 nogne uden Knopskjæl, hvormed ellers de fleste Træarter der lige- 

 som hos os ere forsynede. Allerede mod Slutningen af Januar komme 

 de unge Skud frem, men disse angribes saaledes af Vinterkulden, 

 at det i hoi Grad indvirker paa Træets Form, saa at Caroubien, 

 navnlig ved Nizza, fremtræder saa skjæv og vantreven som maa- 

 skee intet andet Træ paa Jorden. Træets stygge Udseende for- 

 oges endmere derved, at Stammen meget tidlig raadner tæt over 

 Jorden, saa der her gjerne findes en Aabning tvers igjennem 

 samme. Som en Mærkelighed ved dette Træ kan endnu anfores, 

 at Biorasterne udvikle sig af Adventivknopper, som opstaae paa 

 Slammen og paa de gamle Grene, og ikke af Knopper paa de 

 yngste eller næstyngste Grene, saaledes som ellers er Tilfælde. 

 Det er bekjendt, at dette Træ elskes meget af Sydboerne paa 

 Grund af sine Frugter, der fode Mennesker og Dyr; ligesom 

 Vortemelkstræet voxer det kun paa solaabne Skrænter nær ved 

 Middelhavet, og det tager der tiltakke med en Jordbund, der 

 synes at være den bare Klippe. 



Det er imidlertid ikke de sydeuropæiske eller subtropiske 

 Træarler, hvis Lovspring giver os meest Stof til Eftertanke, men 

 ^ore Frilandstræer; paavirket af Nizzas Klima synes den Orden, 

 ''vori de udspringe, at være i aabenbar Modsigelse med det, som 

 Forholdene hos os bringe os til at ansee for Lov; men, naar 

 disse Afvigelser underkastes en nærmere Droflelse, kunne de 

 slfaffe os Kjendskab til flere Dele af Træernes Liv, hvortil der 

 herhjemme er mindre eller ingen Anledning. 



Af de anforte Plantearter har jeg udtaget fugende, som 

 fnten ere vildtvoxende i Danmark eller dyrkes her i Friland: 



