151 



1. Marts. Dette Tal stemmer ret godt med det Result 

 man erholder hos os, naar man beregner Varmemængdei 

 addere Dagenes Middeltemperatur efter den 1. Marts. 

 Hestekastaniens Lovspring*): 



1848 . . 



. . 24. April**) . . 



... 228° 



1849 . . 



. . I.Mai . . . . 



. . . 223° 



1850 . . 



. . 4. Mai ... . 



. . . 236° 



1851 . . 



. . 28. April . . . 



. . . 233° 



1852 . . 



. . 13.Mai . . . . 



. . . 231° 



1853 . . 



. . 18.Mai . . . . 



. . . 229° 



1854 . . 



. . 19. April . . . 



. . . 241° 



1855 . . 



. . 14.Mai . . . . 



. . . 220° 



Skjondt jeg ikke vover at troe, at disse Talstorrelser give 

 os et virkeligt videnskabeligt Udtryk for den Varmemængde, som 

 udfordres, for at Lovspringet kan finde Sted, troer jeg dog, at de 

 kunne tjene os til at finde, hvor stor en Deel af Nizzas Vinter- 

 varme, der skal komme i Betragtning for at bestemme det Tids- 

 punkt, da Dvalelivet ophorer, og Træet bliver modtageligt for den 

 atmosphæriske Varme. Ansætte vi saaledes den 10. Marts som 

 den Dag, da Lovspringet fandt Sted 1856 ved Nizza, finde vi, at 

 vi ikke kunne gaae længere tilbage end til noget over Midten af 

 Februar for at finde den Dag, som der maa betragtes som Ud- 

 gangspunktet for Dvalelivets Ophor hos Hestekastanien. Der- 

 som dette nu var den 15. Februar, da vilde Meningen heraf være : 

 hvorledes Temperaturen end er i Januar, over denne dog ingen 

 Indflydelse paaLovspringstiden, og det er i denne Henseende aldeles 

 ligegyldigt om Middeltemperaturen er 12,9 saaledes som ved Nizza, 

 eller ^ 1,9° C. som ved Kjobenhavn. 



) Hovedsagelig efter P. Pedersens A 



, VaarensKomme, iMeddeiel- 



