19. Januar, hvilken Maaned der havde en Middelvarme af 3,7' C; 

 det synes altsaa, at den væsentlige Lovspringstid for Hylden 

 overalt er den samme nemlig Midten af Januar, men at paa 

 Grund af Vintermaanedernes lave Temperatur det virkelige Lov- 

 spring hos os forst finder Sted i Begyndelsen af April. Den 

 store Afstand imellem det væsentlige og virkelige Lovspring 

 forvolder det lidende Udseende, som næsten alle Hylde hos os 

 frembyde. De uregelmæssige varme Martsdage bringe Knopperne 

 til at skyde saa tidlig, at de næstftn altid udsættes for at be- 

 skadiges af den tilbagevendende Kulde; derfor ere Greenenderne 

 i Reglen halv oploste af Kulde og Fugtighed, og en anseelig 

 Stamme faaer Træet næsten aldrig; Grenene skyde op nær ved 

 Jorden, og Hylden bliver hos os buskagtig. Anderledes er det 

 i Sydeuropa; her have de unge Skud ikke noget at befrygte af 

 Vinterkulden, og Træet faaer Tid til at danne en anseelig Stamme. 

 Saaledes har jeg i Olivenskoven ved Nizza seet en Hyld, hvis 

 Stamme havde et Par Fod i Diameter; den var omtrent 30 Fod 

 hoi og frembod i Februar Maaned et smukt Syn, idet de 

 lange paa alle Sider nedhængende Grene med deres gronne Skud 

 omgave Stammen, hvis Bark havde en smuk hvidgraa Farve. 



Uagtet Hylden hos os er saa lidende, forhindres dog ikke 

 derved dens Udbredelse, thi den er meget frugtbar, og dens 

 Fro kunne udvikle sig til blorastringsdygtige Træer paa Steder, 

 hvorhen intet andet Træ kan trænge. Saaledes kan man 

 finde Hyldetræer i Landsbybronde, paa Kirkemure, ja endogsaa 

 i Præstens, gamle Pæretræer, hvor de voxe som uægte Snylte- 

 planter. Det er forresten Fuglene, som bringe Froene til disse 

 forskjellige Steder. 



Taarepilen er i Februar Nizzas stiirste Skjonhed; endogsaa 

 naar man fra de omgivende Bjerge seer ned paa Byen med dens 

 Haver, glæder Oiet sig ved Synet af Taarepilens glindsende 

 gronne Lov, der minder om den unge Bogeskov i Hjemmet, og, 

 naar man kommer nærmere, kan man ikke undlade at beundre 

 de lange, smekkre, smidige, lige nedhængende Grene, hvorpaa et 



