155 



Allerede den 24. Januar vare Hyldens Knopper aldeles udsprungne, 

 og den folgende Dag Taarepilens , hvorinaod de andre Træarters 

 Knopper (uagtet de i Friland ved Kjobenhavn alle udfolde sig 

 for Taarepilen) begyndte ikke at springe ud, men blot at svulme 

 længe efter. Saaledes Hvidljornen 9. Febr., Hassel 20. Febr., 

 Hestekastanien 15. Febr., Bog 2. April. 



Disse Kjendsgjerninger tale for, at Alph. De Candolle og 

 Martins have Ret, naar de paastaae, at der for hver Planteart 

 existerer et særegent Minimum af Varme, som er nodvendigt for 

 at de kunne udvikle sig, og at dette Minimum er forskjellig for 

 de forskjellige Plantearter eller med andre Ord: hver Plante har 

 sit Nulpunkt*). Ikke i alle Planter begynder derfor Saftlobet ved 

 samme Temperatur; hos Nogle kan det finde Sted, selv naarTher- 

 mometret staaer nogle Grader over Nul, andre udfordre 10 lil 12° 

 og de tropiske Planter 15 til 20°. 



Byggens Vegetation begynder med 5° C. 



Vinstokkens — - — 10°. 



Maisens — — _ 13°. 



Daddelpalmens - — 18°- 



Med Ligustrens Lovspring forholder det sig ligesom med 

 Taarepilens. Dette Træ udspringer ved Nizza kort efter Hylden, 

 ved Kjobenhavn omtrent samtidig med Hestekastanien, altsaa 

 henved en heel Maaned efter Hylden, hvilket har samme Grund 

 som ved Taarepilen, nemlig at den udfordrer en hoiere Tempe- 

 ratur end Hylden for at kunne udfolde sine Knopper. Det 

 Samme optræder allerede i Egne, der kun ligge nogle Grader 

 sydligere end Kjobenhavn, naar de ligge mere mod Vest t. Ex. 



