159 



at svulme, kan Lovspringet være endt, forend dette er Tilfældet 

 med Hestekastanien, og det Samme finder Sted overalt i Sjd- 

 europa og i mange Dele af Mellemeuropa; men \ed Kjobenhavn, 

 hvor ikke alene Februar og Marts men ofte ogsaa en stor Deel 

 af April ere for kolde til, at Hasselknopperne kunne s^ulme, 

 vinder Hestekastanien i Reglen altid Forspringet, fordi dens L(n- 

 spring skeer i langt kortere Tid, og det uagtet Hasselknopperne ere 

 begunstigede baade af Tidsmomentet og Temperaluren. Foraaret 

 1857 var i det Hele som i etMiddelaar, og Hasselen kom derfor 

 kun et Par Dage efter Hestekastanien, men i andre Aaringer kan 

 der være 10 Dage imellem de fuldstændige Lovspring af disse 

 tvende Træarter. 



Noget Lignende gjenflnde vi i Syrenens Forhold til 

 Hestekastanien; ogsaa dette Træes Knopper svulme tidlig, 

 men Lovspringet foregaaer meget langsomt, hvillet bevirker, at 

 i Norden faaer Hestekastanien ofte et Forspring. 



Det er heri vi troe at finde Aarsagen til den forskjcllige 

 Orden, hvori disse Træarter udfolde sig i de forsLjelligc Egne. 

 Kjobenhavn. Pessan i Sydfrankrig. 



Hcstekastan 



ien. 9, 



.Mai 



16. Mai 



6.Apr 



Hassel . . . 



. , 11, 



Mai 



21. Mai 



17. Mar 



Syren . . , 



. . 16, 



Mai 





1. Apii 



Brombærbuskene 



(Rubus fruticosus 



L.) ere n 



la Skovskræ 



nterne, 



især 



Formen R. 



veslitus > 



meget almindelige 

 Whe. Skuddene 



her udvikle sig til en forbausende Længde. Paa Klippc- 

 e af den snævre Fjeldkloft Vallon obscur, li^e^om af Vallon 

 n hænge de ned af de lodrette Klippevægge og synes at 

 ;n Længde af henved 30 Fod. Knopperne udfolde sig 

 . Marts, og fra Midten af denne Maaned er Modsætningen 

 n de unge lysegriinne Blade og de gamle morkegriinne. 

 ive overvintret, itiinefaldende. 



i i n s t ok k e n s Lovspring finder ved Hjeres Sled den 6- April, 



