161 



Irent den 1. November og forst den 1. April udfolde Knopperne 

 sig.*) 



Viinstokken bevarer derimod ikke Charakteren af en periodisk 

 Plante, naar den flyttes til Troperne, thi her kan den (naar ikke 

 Mangel paa Fugtighed forhindrer det) til enhver Tid af Aaret 

 uden Hensyn til, om det er Januar eller Juli Maaned udfolde 

 sine Blade, blomstre og sætte Frugt. Viinstokken synes i denne 

 Henseende at henhore til et Mindretal af Træer; thi Slorstcdelen 

 af disse, selv de tropiske, synes at være tidsbundne, og, naar 

 de dyrkes i Drivhuse, blomstre de sædvanlig der paa samme Tid 

 som i deres Hjem. De ny hol landske Acacier blomstre derfor 

 hos os mod Slutningen af Vinteren, og det er at formode, at de fleste 

 Træer fra den sydlige Halvkugle hos os vilde blomstre om Vin- 

 teren. Af de urteagtige Planter ere derimod mange uafhængige 

 af Aarstiderne, og dette gjælder navnlig om de eenaarige, saa- 

 ledes vore Kornsorter, som kunne saaes og hostes paa enhver Tid 

 af Aaret, naar den fornodne Temperatur er tilstede. Af uperiodiske 

 Træer kjender jeg foruden Viinstokken endnu kun Ro s en j thi 

 det er bekjendt, at man kan pode Roser til enhver Tid at 

 Aaret, naar kun Saftlobet er standset o: Planten er i Dvale, men 

 dette kan skee paa enhver Tid af Aaret; baade ved Kulde og 

 Varme kan Rosenstokken bringes til at tabe sine Blade, og, naar 

 Temperaturen tilsteder det, efter at have hvilet nogen Tid at 

 skyde paany. 







BlomstriBS 



en. 





De 



Blomster som danne Nizzas 



, Vinte, 



■flora henhore deel 



til Efteraars/lc 



iram, deels til Foraars 



floraen , 



, deels ere de saa 



danne, s 



iom k 



unne blomstre hele Aarei 



(. Hva 



d de forste angaaei 





et en 



bekjendt Sag, at, naar blomstrende Planter .kk 



udsættes 



for 



en hoiere Temperatur, 



da ka 



n Blomstringen for 





Zeitung. 1853. Side 210. 





**3 Herli 



1 henhi 



Qre Planterne med „vegetatii 



contini 



ua", see S. 168. 



