170 



maaskee forklares deraf, at de behove saa lang Tid for al spire 

 og voxe, forend de ansætte Blomst, thi medens Vinteren kun 

 virker saaledes paa Lovetand, at den gaaer i Dvale og kan kaldes 

 tillive, naar den modtager den fornodne Foraarsvarme, tilintetgjor 

 den derimod de eenaarige Planteindividers Tilværelse, og der 

 efterlades kun Froet. Fumarias tidligste Blomstring afhænger af 

 Vinterens Strænghed. 



Blomstrende Fumarier kunne nemlig efter milde Vintre træffes 

 allerede for 1. Mai (7,6), men i strænge Vintre doe Froplanterrie, 

 og det om Foraaret spirende Fro giver forst Blomst i Juni (15,3). 



Undertiden kan man være i Uvidenhed om, til hvilken Af-^ 

 deling enkelte af de Planter maae henfores, som blomstre om 

 Vinteren ved Nizza, saaledes Solanum nigrura L.; denne Plante- 

 art fremtræder ved Nizza som en Plante med Stadig Væxt (Vege- 

 tatio continua), men i Mellem- og Nordeuropa blomstrer den om 

 Eftersommeren, saa at den maaskee snarere maa ansees som hen- 

 horende til EfLeraarsfloraen, hvis Blomstring har forlænget sig 

 ud i Vinteren. Cardamine hirsuta L. (intermedia Horn.) havde 

 ogsaa Udseende af at være en Plante med stadig Væxt, men da 

 den ellers fremtræder som en Foraarsblomst, er det vel muligt, 

 at dens Blomstring om Vinteren ved Nizza helst maa henfores 

 til Foraarsphænomenerne. 



Med de nævnte Planters Blomstring ved Nizza kunne vi 

 sammenligne et andet Phænomen i Plantelivet, nemlig den Flora 

 der i Nordeuropa fremtræder i de milde Vintre. Saaledes 

 blomstrede ved Kjobenhavn endnu I December Maaned 1857 

 folgende Plantearter*): 



Den 8. December: 



e, Avena fatua, Tar; 



pcrenne, Agropyrum repens, Phieum 

 ;inale, Sonchus asper, Ma- 

 inecio vulgaris, Centaiirea 



