i Forbindelse med, at de ingen Hviletid behove, men ere istand 

 til at spire, saasnart Kapslerne springe op: jeg har saaledes saaet 

 Frii af forskjellige Pilearier (f. Ex. Salix viminalis, angusti- 

 folia, repens, cinerea), dels i Jord dels i Vand, og alle- 

 rede efter 1-2 Dages Forlob have Frobladene været udviklede: 

 ved at opbevare Froene nogen Tid for Udsaaningen varer det 

 længere inden de begynde at spire, ogWichura*) angiver endog, 

 at de allerede ved at gjemmes 10—12 Dage aldeles tabe deres 

 Spireevne; dog har jeg faaet Frii af Salix angustifolia til 

 at spire efter at have havt dem opbevarede en Maaned , men 

 efter længere Tids Forlob synes det heller ikke at ville lykkes. 

 Wichura angiver endvidere Froene af Popler og Ælme, som 

 dem der, næst Pilene, spire hurtigst. Man kan vel altsaa, for 

 disse Planters Vedkommende, neppe antage Muligheden af, at 

 deres Fro kan have henligget spiredygtige siden 1815, og det 

 samme gjælder om saa mange andre og navnlig om de Kurv- 

 blomstrede, der ogsaa spille en Hovedrolle i Lersoens Vegeta- 

 tion, da deres Froes Livsvarighed, efter Daubeny**), i Gjennem- 

 snit kun skal være 8 Aar. 



Hvad dernæst Vedligeholdelsen ved Knopskydning angaaer, 

 da synes der at være mere, der taler for en saadan Mulighed 

 hvad de fleraarige og specielt de træagtige Planter angaaer. Man 

 bar mange Exempler paa, hvorledes Planler i lang Tid kunne 

 Wstc en tarvelig og ubemærket Tilværelse, naar enten de over- 

 jordiske Dele stadig blive tilintetgjorte, eller Lys og andre nod- 

 vendige Betingelser mangle for deres videre Udvikling. Man har 

 oftere bemærket, at Planter efter mange Aars Forlob atter ere 

 tomne frem paa samme Sled, hvor de forhen have voxet, og hvor 

 de imidlertid have vedligeholdt sig ved underjordisk Knopskyd- 

 ning. Th. Hartig***) fortæller, at de unge Aspetræer, der ofte 



) Uebersicht der Arb. der Schlesischen Gesellschai 

 **) Bot. Zeit. 1857. Nr. 52. 

 ***) Vollst. NatnijT. der forsti. Culturffew. Deulschla 



