19 



og overhovedet de fleste af de saa talrigt repræsenterede Kurv- 

 l)lomster; ogsaa Typha, Eriophorura, Ca I amagros tis og 

 Phragraitis hore herhid, men disse have sandsynligvis aldrig 

 været ganske udryddede af Soen, hvilket ogsaa for den sidstes 

 Vedkommende det gamle Navn „Rorsoen*"' synes at tyde hen 

 paa, Naar vi undersoge den Rolle, som de med Flyveredskaher 

 paa Froene forsynede Familier spille i Lersoen i Forhold til den 

 Rolle, de ellers spille i Danmarks Vegetation, da hlivcr Phæno- 



Hensyn til Artsantallet ikke til Individernes Mængde; medens 

 saaledes de Kurvblomstrede udgjore omtrent -^\ af de danske pha- 

 nerogame Planter, udgjore de derimod næsten i af Lersoens; 

 Salicineae bidrage kun med -^V I'' Danmarks, men derimod 

 med over | til Lersiiens Vegetation. 



Naar man endelig, fra ovenstaaende Fortegnelse, fradrager 

 alle de Sump - og V^andplanter, som man muligvis kan antage 

 have vedligeholdt sig i Stien eller ved dens Rand, da vil man 

 finde, at af Resten, der sikkert maa antages at være ind- 

 vandret efter Udtorringen, har omtrent Halvparlen af Arterne Fro 

 med Flyveredskaber, medens dette ellers neppe kan siges om 

 mere end j af de danske Planter. 



Aarsagen til den ovenfor omtalte Fordeling af Vegetationen 

 ' 3 Partier, bevoxcde med Græs, Ror eller Pil, antager jeg at 

 være den, at det forste af disse, det med Græsser og Urter be- 

 dækkede Parti, synes at være det hoiest beliggende og blev forst 

 'agl tort, hvorpaa det strax bedækkedes af de paa saadanne 

 Steder overalt det forste Aar fremkommende Planter, Chenopo- 

 diaceer, Polygoneer o. s. v,, der senere ere afloste af andre; 

 derimod er det med Pile bevoxede Parti forst senere udtorret 

 paa en for Pilenes Frospredning gunstig Aarstid (sidst i Mai, 

 f'>rst i Juni), hvorved de i Mængde paa den Tid omflyvende 

 P''efro have fundet den fordelagtigste Jordbund i det for el Va- 



