piiiaer. Ue Ijæie hver eii Tverrække af c. 10 kegledauncde og 

 noget flade, temmelig tynde og smækkre Pigge, som dog cre min- 

 dre end Fodpapillerne; dertil kommer endnu en Række af yderst 

 fine Smaapigge paa hver Side. Der er 2 smækkre Ra n dp i gge, 

 den ene over den anden, og desuden en tredie, men meget min- 

 dre, ovenover dem begge; ogsaa den kan forfolges h'ge til Ar- 

 menes Spidse. De ere noget fladtrykte og vise sig under Lupcn 

 rue af tine Takker, der ere ordnede paa langs. Den Deel af 

 Bugpladerne, som ligger ovenover Randpiggene og altsaa tilhorer 

 Dyrets Rygside, er beklædt med lignende Smaaiegemer som do 

 tilslodende Paxiller. Af Fo dp apiller er der ligesom hos de 

 andre £mdt«-Arter en Gruppe for hver Bugplade; de ere lange 

 (3""») og tynde og ordnede i tredoppelt Række; inderst sidder 

 ♦■n tynd og krum Pig, hvis Krumning vander mod Foden, der- 

 • Iter en noget længere og mindre stærkt krummet Pig og endc- 

 l'g 1 lige kegledannel Pig eller to saadanne ved Siden af hin- 



De vigtigste Forskjelligheder mellem L. tessellata og L. cla- 

 thrata ere fojgende: Paxillerne ere storre hos L. clathrata og 

 indeholde flere af de runde og butte Papiller i Midten end hos 

 ^- tessellata-, og medens L. clathrata har Bugpladerne tæt be- 

 tlædte med flere Rækker brede og flade skjælformige Pigge, har 

 ^. tessellata een Tverrække af lange og tynde Pigge. Fodpapil- 

 lerne ere for de to inderste Rækkers Vedkommende stillede paa 

 samme Maade hos begge Arter, men de ere længere og tyndere 



har L. clathrata en Gruppe af 4 eller 5 flade Pigge. Endelig ere 

 Randpiggene bredere hos den ostlige end hos den vestlige Art. 



Under Navnet /'e<o/as?er Columbiæ har G 

 tuidia fra San Hlas (i Mexiko?), hvis korte Diagno 

 nes Rand skraa (shelving), Rygsiden med ligestore I 

 lede i Tver- og Længderader; Armene lange, smækk 

 '»fsmalnende, Knuderne korte med tætte Grupper 

 ^t'^ie spidse Pigge og en Bræmme af meget fine i 



