| 
i 
A 
4 
| 
I. Aecidierna spridda eller gruppvisa. Hyllena kägel- 
formiga, cylindriska eller säcklika, ofta n. sammantryckta, 
slutligen upptill oregelbundet sönderbristande, päA barren 
2—2,; mm. höga. p& grenarne och stammarne ända till 3 
mm. höga och 6 mm. breda, hvita, blekröda eller gulhvita. 
Sporerna runda, äggrunda eller aflänga, merendels polygo- 
nala, 17—28 mmm. i diam., ända till 40 mmm. länga. 
I. Sporlagren smä, vanl. oregelbundna, spridda och 
betäckande hela bladytan, ofta äfven bildande oregelbundna 
eller ringformiga grupper, orangegula. Sporerna vanl. n. 
polygonala, värtfulla, 20—40 mmm. länga, 14—26 mmm. 
tjocka. 
II. Sporlagren som hos uredoform.  Sporerna cylin- 
driska eller cylindriskt klubbformiga, merendels encelliga, 
17—35 mmm. tjocka. 
I pä& Pinus sylvestris, h. o. d. öfver hela landet. 
6—8; pä 'P. strobus, m. r. (Karis, Helsingfors). 
I o. III pä Senecio vulgaris och S. silvatieus t. a. i 
Södra Finl. 
Spermogonier förefinnas mellan aecidierna säsom runda, föga 
upphöjda, n. glatta, mörka, 3—7 mm. breda fläckar. Af TI skiljer 
man emellan tvänne former: corticola, vegeterande i bark-, bast- och 
vedväfnader, och acicola (= Peridermium oblongisporium Fuok.), ve- 
geterande i barrens parenchym, — „Myceliet af formen corticola ut- 
öfvar pä näringsplantans trefnad och tillväxt en högst skadlig in- 
verkan. Äldre än 25—30-äriga stamdelar angripas icke, men dä 
likväl 100-äriga tallar eller ännu äldre visa sig angripna af denna 
svamp, sä är sjukdomen förlagd i grenarna eller i den öfre stam- 
delen, der barken ännu icke är sä härdt förtorkad. Frän denna 
svamp härröra de sjukdomar, som man: kallat tallkräfta eller kädtopp 
(Kienzopf) och ligger myceliets skadliga inverkan deri, att det under 
sin utveckling i stamdelen förstör kambiallagret. I yngre stammar 
eller i grenar utvecklar sig myceliet snart omkring hela omkretsen, 
