273 
en Mængde Forskjelligheder, som man hidtil ganske har overseet. 
Mellemlaget er ikke altid kjådet som hos V. Opulus, V. Lentago 
(T. VII f. 2og 15) og h.m.a., men ofte tårt og meget tyndt, saa at 
Frågjemmet næsten bliver skalfrugtagtig (t. Ex, hos Tinus og hos 
mange Årter af Oreinotinus). Sjelden har Indrelaget samme Form 
som hele Frugten; det er nemlig kun Tilfældet hos Tinus (T. VII 
f. 35—36). Hos alle andre Arter er Indrelaget sammentrykt, bugtet 
eller indkrænket paa forskjellig Maade, og det er navnlig disse 
Forskjelligheder i Indrelagets Form, som i Forbindelse med Frået 
afgive de bedste Charakterer for Underslægter og Slægter. Den 
væsentligste Egenhed i Indrelaget opstaaer derved, at det danner 
to Indkrængninger (T. VI f. 20) (sjeldnere een); herved dannes 
eet eller to falske Rum, der — som ovenfor antydet — rime- 
ligviis har givet Anledning til den urigtige Mening, at Frugtknu- 
den oprindelig var trerummet. Dette Forhold viser sig navnlig 
hos de Arter, som voxe paa Bjergene i den tropiske Deel af 
Amerika, og som jeg, da de desuden have en ejendommelig Ha- 
bitus, nedenfor foreslaaer at henfåre til en egen Slægt (Oreino- 
tinus). Hos andre Arter er Indrelaget stærkt sammentrykt og 
da enten bugtet, hvorved der opstaaer Furer og Ribber (T. VII f. 8), 
saaledes hos Underslægten Euviburnum, eller uden saadanne 
Bugter (T. VII f. 15), som hos Underslægten Lentago. — Frået er 
ved en meget kort Fråstræng (T. VII f. 4a) befæstet til Toppen 
af Indrelaget, hvis Hulhed det udfylder og med hvilket det derfor 
ogsaa væsentlig stemmer overeens i Form. Det er mere eller mindre 
Sammentrykt, ofte furet (T. VII f.8,10,413,25) eller udhulet, med 
Randene indadbåiede og omsluttende de falske Rum (T, VI f. 4, 10, 
22), sjelden ægdannet (T. VII f.37—37). Fråskallen er meget tynd 
og bestaaer kun af et enkelt Cellelag, dannet af store Celler fyldte 
med en gul eller brun Vædske (T. VII f. 23a)"). Navlstriben er 
=) Det er kun sjelden Tilfældet, at Fråskallen er dannet af et eneste ze 
lag. Hos. Orchideerne, Rhinanthaceerne, Monotropeerne o 
cheerne, hvor et saadant Forhold finder Sted, har Vavikingskisorien 
