274 
sidestillet, temmelig låst” befæstet til Skallen og undertiden bugtet 
(hos V. Tinus T. VI f. 38).  Fråhviden er kjådet og indtager næsten 
hele Kjærnen; undertiden har den Indbugtninger, i hvilke Skal- 
lem folder sig ind (albumen ruminalum, T. VII f. 35—36).  Ki- 
men er meget lille og ligger i Toppen af Fréhviden; den er ret 
og har ovale Kimblade og en cylindrisk Kimrod. 
il: 
Jeg gaaer nu over til at undersåge, hvilken Betydning de 
ovenfor paaviste, hidtil oversete Egenheder navnlig i Frugtens 
Bygning, have med Hensyn til den systematiske Opfattelse af 
Slægten Viburnum. Her maa fårst tages i Betragtning, hvorledes 
denne Slægt nu stiller sig i Forhold til de andre Slægter” af 
Caprifoliaceernes Familie, dernæst; om det kan bringes i Overeéns- 
stemmelse med 'de almindelig gjældende Principer for Slægternes 
Begrændsning, at henfåre alle Arter til samme Slægt, og endelig, 
hvis en Sondring i flere Slægter ansees for tilraadelig, i hvilket 
Forhold. disse da stille sig til de af De Candolle foreslaaede og 
almindelig antagne Sectioner. — Slægten Viburnum henfåres af de 
fleste Forfattere tilligemed Sambucus til en egen Subordo eller 
Subfamilia: Sambuceæ Kunth, for hvilken en hjuldannet Krone, 
siddende År og en ls Navlestribe udhæves som de vig- 
tigste Charakterer, i Modsætning til den anden Underfamilie: 
Lonicereæ eller Lonicereæ veræ, der har en rårdannet Krone, 
traadformig Griffel og udadvendt Navlestribe. Det er imidlertid 
let at see, at disse Charakterer ingenlunde have den Betydning, 
man har tillagt dem. Hvad saaledes Kronen angaaer, da tår 
man neppe gaae videre end at sige, at den ofte er rårdannet i 
den sidste af disse Afdelinger og hjuldannet i den første; "thi 
baade "den tragt- og den klokkedannede Kronform forekommer 
ret hyppig indenfor begge. Heller ikke Griffelen og Arrene af- 
viist, at Fråskallens indre Lag forsvinde ved Resorption, idet Kimsæk- 
ken voxer paa deres Bekostni tning. 
