169 ; i 
dannes af Epidermis, hvis Celler som en Følge af Pirringen i nogle 
"Tilfælde vokse ud til en Gruppe indbyrdes temmelig uafhængige 
Haar, i andre derimod mere slutte sig sammen og i Fællesskab 
danne Organer, som (især "hos: G/aziouwia i unge Stadier) i høj 
Grad minde om de hæftende Flader (,Saugnapf+) hos Cuscuta og 
Cassytha. Hos saadanne med Hæfteknapper forsynede Slyngtraade 
træder det subepidermale Væv ikke igennem Overhuden, i' hvorvel 
det udvikler sig til en svag, uregelmæssig, emergensagtig Forhøj- 
ning, hvis Betydning utvivlsomt er den at trykke de klæbende Tri- 
komer fastere ind imod Underlaget. Saadanne Hæfteapparater kunne 
betragtes som en Art ikke nutritive ,,Haustorier”, hvis det maa 
være mig tilladt at benytte dette egenlig kontrådiktoriske Udtryk; 
ti tænke vi os den adhærerende Epidermis gennembrudt af det i 
Forvejen radialstrakte subepidermale Væv, faa vi Haustoriet i det 
væsenlige dannet. Ville vi betragte Sagen fra et" phylogenetisk 
Synspunkt, have vi rimeligvis i Ampelopsis's og lignende Formers 
Hæfteknapper Stamorganerne til Cassytha's og Cuscuta's ejendom- 
melige Ernæringsredskaber. i 
Hvad disse tvende Planter selv angaa, da repræsenterer sidst- 
nævnte, hvis vi fastholde det samme Synspunkt, en senere opstaaet 
Typus, ti ikke alene afvige dens Haustorier mest fra en normal 
Emergensform, men den er jo som bekendt. absolut klorofylløs, 
"medens Cassytha dog endnu formaar at spalte Luftens Kulsyre, og 
dens Haustorier i yngre Tilstand aldeles ligne Emergenser. 
I sin interessante og aandrige Afhandling ,,Vergleichende Dar- 
stellung der Placenten" siger Celakowsky: ,Die" Entwickelungsge- 
Schichte ist fir die morphologische Erkenntniss håchst wichtig und 
unentbehrlich, aber sie schafft, auf måglichst viele Objekte, ja auf 
das ganze Pflanzenreich ausgedehnt nur das Material, das nothwen- 
dige Substrat, welches erst in comparativer Weise fir morphologische 
Sehliisse verarbeitet werden musz. Einzelne entwickelungsgeschicht- 
liche Vorgånge sind an sich oft unklar und triigerisch; durch den 
Vergleich mit dem Gewissen erklårt sich aber das Zweifelhafte, mit 
dem Urspringlicheren, an sich verståndlichern das unkenntlieh um- 
