318 
geale superius er indleddet paa det næstøverste Stykke af en i Ø 
Gællebue. E 
Omtrent de bageste %2 af Underranden er bedækkede med 
Tænder, som er ordnede i 3 alternerende Længderækker (se Fig. 1), å 
der staar saa tæt, at Tænderne i den ene griber lidt — ganske 
lidt — ind mellem Tænderne i den anden. Tænderne i den inderste 
Række rager lidt ud over Kanten og griber ind mellem dem i den 
inderste Række paa den anden øvre Svælgknogle… 
Alle Tænderne er sammentrykte forfra-bagtil, korte, all 
Bagsiden er flad, Forsiden længere og noget hvælvet. Tænderne i 
den inderste Række er de bredeste, i den yderste de smalleste. 
Tænderne i disse to Rækker, men da navnlig i den yderste, er stil- 
lede lidt skraat, saaledes at den indre Kant er drejet lidt fortil. 
Ogsaa Tænderne i den næstyderste Række kan være skraat stillede, 
men her er det Yderkanten,. som er. længst fremme. Hver Tand 
bestaar af en Dentinhætte, uden om hvilkén der er en Emalj- 
hætte, som er tykkere end Dentinen. Pulpa er paa alle funge- 
rende Tænder forbenet og forbunden med Knoglen; de er alle for- 
enede med hinanden ved Cement.  Fortil er Cementens Overflade 
ved ikke. dybe Furer delt i flere Partier, der hver som en lav Valk 
omgiver en Tand; tydelig saa jeg dette hos Scarus Catesbyi. Bagtil 
forsvinder disse Furer, i det Cementens Overflade bortslides. — — Paa 
et ,,Diinnschliff" vil man finde, at Cementen uden skarp Grænse 
Saar over i Benmassen, som bærer Tænderne. 
Hvad Tandsliddet angaar kan bemærkes, at ved Svælgknoglens 
Bagende er Tænderne helt bortslidte, saa at Benet, der her er tæt 
og: fast, er blottet. Et. Par af de foregaaende Tænder je 
Række er slidte saaledes, at Dentinen og den forbenede 
træder frem; paa de øvrige Tænder, og det er det "største | E 
er Dentinen ikke blottet; derimod er. Emaljen slidt, — mer 
mindre, alt eftersom Tænderne sidder længer tilbage. e: 
fremme —, den fri Kant af Tanden derved afrundet; 
er Cementen mellem Tænderne mer eller mindre dybt 
Det bør endnu noteres, at Bagenden af Underranden er 
