255 
SV. (jfr. Kortet til C. F. Wandel's Meddelelse om Strømflasker ; 
Ingolf-Expeditionen, 1. Bind 4) synes vel at tale imod en saadan 
Bevægelse; men Tilstedeværelsen af disse Bestanddele i Prøverne 
kan næppe forklares paa anden. Maade. 
Dog er det næppe sandsynligt, at Skallerne hidrører herfra eller 
i det hele fra nogen Klippekyst; hvis det var Tilfældet, maatte 
nemlig de Mængder af Sten, der hidførtes med Kystisen, være meget 
betydeligere end Mængden, af Skaller og det er ikke Tilfældet paa 
dette Omraade. Friele har desuden fundet tilsvarende Skaller i 
Nordhavet og Ishavet paa saadanne Steder, hvor det islandske Ma- . 
teriale ikke kan naa hen. Man maa næsten nødvendigvis forudsætte, 
at Skallerne hidrører fra en lav og flad Kyst; og det ligger da 
nærmest at tænke paa Sibiriens Nordkyst, hvor faste Klipper kun 
findes i ringe Udstrækning. Dette stemmer ogsaa med den almin- 
delige, af Nansen paaviste, Strømretning fra Sibirien over Polen 
henimod Vandet mellem Grønland og Norge. 
Angaaende Muligheden for, at Isen kan bidrage til Transport 
af Muslinger og Snegle har nylig W. C. Brøgger og Fridtjof 
Nansen udtalt sig"). Begge mener, at det er meget usandsynligt, 
at Isfjelde kan komme til at transportere Skaller, da disse ikke 
let kan tænkes at kunne fryse fast i Bunden af Isfjeldene og kun 
rent undtagelsesvis vil blive pressede ind i Sprækker i dem. An- 
Saaende Havisen mener Nansen, at den nok vil kunne komme 
til at transportere Skallerne med sig i hel Tilstand, men at Fæno- 
menet vistnok er saa sjældent, at det vanskelig vil slaa til til at 
forklare den store Masse Skaller paa Havbunden. Nansen selv 
har aldrig endnu fundet Skaller paa Isen langt fra Land. 
Hertil er der at bemærke, at om det end er vanskeligt nok 
at tænke sig, at Isen kan komme til at medtage Skaller fra Hav- 
bunden paa det Niveau, hvor Dyrene har levet, forekommer det 
mig dog, at Sandsynligheden for Transport ved Isen bliver langt 
1) Om de senglaciale og postglaciale Nivåforandringer i Kristianiafeltet 
"af W.C. Brøgger 1900—1901, Side 92—96. 
