257 
polare, kan der ikke siges noget om deres Hjemstavn. Ingen af 
dem er blandt de af Jensen fundne, og de har saaledes i denne 
Sammenhæng kun Interesse ved at vise, at forholdsvis hele Skaller 
dog er iagttagne paa Drivisen. Kunde nu end hertil indvendes, at 
det saaledes iagttagne Antal Skaller er temmelig ringe til at for- 
klare den store Mængde, der findes paa Havbunden, maa man 
bemærke, at man jo ikke ved noget om, hvor hurtig Aflejringen 
foregaar paa de dybere Haves Bund; muligvis foregaar den saa 
overordentlig langsomt, at der skal hele Jordperioder til blot at 
danne et tommetykt Lag, og i saa Fald behøves der ikke mange 
Skaller om Aaret til at tilvejebringe en temmelig rigelig Mængde 
paa Havbunden. 
Man kunde ogsaa synes, at det var umuligt, at der kunde af- 
lejres den Mængde Skaller ved Hjælp af Isen, uden at der maatte 
aflejres en mangfoldig Gange større Mængde Ler, som jo er iagt- 
taget i store Kvantiteter paa Isen baade af Nansen, Bay 0. fl. 
Dette vilde saa igen bevirke, at Havbunden umulig kunde faa en - 
saa udpræget Dybhavskarakter, som den har. Hertil maa siges, at 
Mængden af Skallerne paa Havbunden vistnok ikke er saa stor, som 
det ved første Øjekast synes. En enkelt Trawling strækker sig over 
et meget stort Areal. Bredden af den store Trawl er 5 Alen, og 
Længden 'af den enkelte Trawling kan være indtil 2000 Alen. Altsaa 
vil der med hver Trawling kunne sammenskrabes 100 Skaller, selv 
om de kun ligger med en indbyrdes Afstand af 10 Alen, og saa 
fremdeles efter Skemaet : 
Afstand mellem Antal, samlet ved 
de enkelte Skaller en enkelt Trawling 
HU ARSEN S 100 
RE ER ER 400 
Be DE ERE AR 1600 
i 3 SY ES SEE BASE DERE SR 6400 
Altsaa vil man se, at der kan hentes ganske betydelige Mæng- 
der op, selv om Skallerne endda ligger meget sd spredte paa 
Vidensk, Meddel. fra den naturh. Foren, 1902. 
