453 
Forsøg Nr. 3 gaar ud paa at undersøge Virkningen af, at der 
indskydes en Modstand mod Vand-Luftkædernes Bevægelse. Forf. 
har til den Ende anbragt Propper paa 10 mm. Længde af fast rullet 
(solidément roulé) Bomuld i sine Rør og kommer til det Resultat, 
at Forsøgets Gang ikke væsentlig forandres herved: Kæderne brydes 
ved at passere, men danner sig paany paa den anden Side. 
Hvori bestaar nu en såadan Bomuldsmodstand, og hvorledes 
vil den virke? 
Der indskydes ved den, i Stedet for Rørets Lumen, et stort 
Antal kapillære Rum mellem de enkelte Bomuldstraade, og saasnart 
den første Vandsøjle passerer, vil den efterlade disse Rum vand- 
fyldte. Hvilken Modstand gør nu saadanne vandfyldte, kapillære 
Rum mod Passage af Luft? 
Hvis man stikker et Haarrør ned i Vand, vil dette stige op 
til en vis Højde, og det er klart, at for at presse Luft ned igennem 
det, maa der mindst overvindes et Tryk lig Højden af Vandsøjlen 
i Haarrøret. Dette vil vedblive at gælde, selv om Haarrørets totale 
Længde er meget mindre end den Højde, hvortil Vand kunde stige 
op i det. Det er et Forhold, som vistnok de fleste har iagttaget, 
at, hvis der paa et vidt Rør findes en stærk Indsnævring, hvori 
der staar en Vanddraabe, skal der en betydelig Kraft til at blæse 
denne ud. Dertil udfordres saa stort et Tryk som den dobbelte 
Højde af den Vandsøjle, der vilde stige op i et Rør af Indsnæv- 
ringens Vidde. Alt dette kan findes i de fysiske Lærebøger (f. Ex. 
Violle: Lehrbuch der Physik I pp. 611, 618). 
Nu er det ved Forsøg af Simon (Violle p. 611) bestemt, at 
en pludselig Indsnævring ned til 0,006 mm. Lysning gør en Mod- 
stand, der svarer til omtrent 13,6 m. Vand, og selv om Hr. J. altsaa 
blot har haft én Bomuldsprop, såa maa der i denne have været 
kapillære Rum, der var adskilligt videre end 0,006 mm., for at det 
overhovedet skulde være muligt at suge Kæderne igennem. Naar 
Hr. J. har kunnet anvende flere Propper uden at finde nogen kende- 
lig Modstand, saa hår de enten ikke været fast rullede eller siddet 
løst i Røret. 
