457 
gjorde, thi herpaa beror Modstanden, og uden det kan man ikke 
drage nogen Sammenligning med Forholdene i Planternes Kar. 
Hr. J. har utvivlsomt arbejdet med forholdsvis faa Væske- 
søjler, og da hver af disse kun gør en ganske ringe Modstand, er 
der ikke noget mærkeligt i, at hån har kunnet naa en Højde 
af 14 m. 
Hvorledes er imidlertid Forholdene i Planternes Kar? 
Schwendener har i 1886 og 1893 undersøgt saavel den 
gennemsnitlige Længde af Leddene i de Jaminske Kæder, som deres 
gennemsnitlige Modstand og endelig ogsaa Luftfortyndingens Grad i 
Han finder (1886, p. 567; 1893, p. 842) som. Middel- 
værdier i 2—3aarige Grene: 
Karrene. 
al Basin. | Middellængde | Middellængde | Luftblærer 
relse af Luftblærer, | af Vandsøjler. | + Vandsøjler. 
Fagqus. silv….. … 0,220 mm. 0,160 mm. 0,380 mm. 
Acer pseudopl. . 5—3 0,379 — 0,472 — 0,851 — 
Acer platan…. 6—6 0,098 — 0,124 — 0,222 — 
Ulmus effusa .…. 8—7 0,095 — 0,090 — 0,185 — 
For at undersøge, hvor stor Modstand Kæderne gør mod Be- 
vægelse, har Sch. ligefrem maalt det Vandtryk, der skal til for at 
drive dem ud af Grenstykker af en vis Længde. Han finder Mod- 
stande for hvert Par Menisker varierende fra 5 til 10 mm. Vand- 
tryk (1886, p. 568). 
Luftfortyndingen i Karrene findes varierende fra ”/11 til 1/4 af 
Atmosfærens Tryk (1893, p. 843—44). 
Hvor langt nu Luftfortyndingens Virkninger under disse Mod- 
standsforhold kan strække sig, har Sch. beregnet. Naar hvert Par 
Menisker gør en Modstand paa blot 5mm., skal der 2000 Vand- 
søjler til at modstaa Sugningen fra et lufttomt Rum, idet Luft- 
trykket mellem Vandsøjlerne vil faa Værdierne: 0, 5, 10, 15, 20, 
25 .... 10000 mm. Vand, hvilket sidste Tryk svarer til en hel 
