+ 
ved Aashøj betragtedes som Grønsand, og ved at combinere Iagt- 
tagelserne, der vare gjorte paa forskjellige Punkter, antoges der- 
efter Rækkefølgen åt være, regnet fra oven nedefter, 
i Stevns: mellem Kjøbenhavn og Kjøge: 
Limsten. Saltholmskalk. 
Faxekalk. Sort Ler (Lellinge). 
Fiskeler. " Grønsandsten. 
Skrivekridt. Skrivekridt. 
Ogsaa i hans senere Arbejder") fastholdés nu den Anskuelse, at 
Lellinge Grønsand hører til det ,,Nyere Kridt", at det er 
samtidigt med det bornholmske Grønsand og ældre end 
Saltholmskalken, eller paa sine Steder indlejret deri. Om Rig- 
tigheden af det første Resultat kan der ikke være den ringeste 
Tvivl, hvad derimod de sidste angaar, da har jeg ikke kunnet 
slutte mig til denne Opfatning, der ikke syntes mig tilstrækkelig 
begrundet, uden dog at have været istand til at paavise det Urig- 
.tige i. denne Grønsandets Stilling til Saltholmskalken, da, som 
" allerede tidligere berørt, de hidtil iagttagne Lejringsforhold ved 
Lellinge ikke egnede sig til ret at klare Spørgsmaalet. 
Kammerherre Carlsen til Gammelkjøgegaard, der altid har 
i viist en levende Interesse for de geologiske Forhold i Danmark, 
rettede ifjor en Opfordring til mig om, at vi skulde søge at finde 
Rede i denne Formations Lagstilling ved at faa foretaget nogle 
Boringer, hvilket jeg naturligvis med Glæde gik ind paa, især da 
" jeg af ham fik Oplysning om, at Bestyrelsen af Vallø Stift, paa 
hvis Ejendom ,,Skovhusvænget”" ligger, beredvillig vilde stille de 
nødvendige Midler til vor Raadighed. Det var tillige vor Agt at 
forbinde dermed en fornyet Undersøgelse af de vandførende Lag 
ved Aashøj; men uagtet vi endnu ikke have havt Lejlighed til at 
udføre dette, er der dog ikke derfor nogen Grund til at opsætte 
1) Oversigt over det Kgl. D. V. S. Forhandl.” for 1851, S. 69, og 1852, 
S. 189, samt ,,Porhandl. ved Naturforskermøderne'", 1860, S. 785, og 
1863, $, 34. . 
