11 
Kridt" anføres)”, at Grønsandstenen er dækket af sort, nogen= 
lunde plastisk Ler med Nyrer af graa, meget uren Kalksten"”, 
som det ikke er lykkedes mig at gjenfinde i Aabrinkerne, hvor 
Forchhammer maa have set det. Derimod har man ved Bo- 
ringerne paa to Steder (paa 5 Fods Dybde ved Nr. I og 13 Fod 
under Grønsandstenens Overflade ved Nr. V) truffet Lag, der omtrent 
svare til ovennævnte Betegnelse, og som jeg maa antage ere dan-" 
nede ved at Vandet, der har passeret igjennem den løsere Grøn- 
sandsten, har opløst dennes Kalk-Bindemiddel, hvorved då de andre 
Bestanddele ere efterladte tilligemed de tættere ;og mindre let op- 
løselige kisel- og kalkrige Knolder. Derefter vil altsaa hint Ler- 
lag, forudsat at det har den her antydede Oprindelse, ikke kunne 
betragtes som yngste Led af Grønsandsdannelsen, men 
som et,. såa at sige, tilfældigt og underordnet Lag i samme. 
" Det omtalte Lerlag, der skal være set hvilende påa Grøn- 
sandstenen i »Skovhusvænget'", kan nemlig ogsaa have været den 
dybeste Del af Rullestensleret, hvori der paa et enkelt Sted har 
været indblandet en Del knust Grønsandsten med de den led- 
sagende Knolder, der har givet det en mørkere Farve i fugtig 
Tilstand. Hvor jeg har havt Lejlighed til at undersøge Forholdet, 
har Grønsandstenen været dækket af almindeligt graat Rullestensler. 
Af andre Punkter, hvor denne Formation- er iagttaget fast- 
staaende her i Sjælland, maa nævnes Tune. Ved en Brøndgravning 
i Aaret 1858 fandt man her en Sten af samme Beskaffenhed som 
ved Lellinge, og de iagttagne Lejringsforhold vare følgende: 
26 Fod gult og graablaat Rullestensler,. 
14 — mørktfarvet Rullestenssand, 
"20 — grøngraa Sandsten, 
4 — Flint, 
4 — gulagtig Kalksten og É 
12 — hvid Kalksten”), 
| Anf. St. S. 541. 
”" 2) I  Forhandl. ved Skand. Naturforskerm.” 1860, S. 786, er Mægtigheden 
af disse Lag angivet i Fed istedetfor Alen. 
