13 
ning for, hvor man skal søge Formationen faststaaende udenfor de 
alt kjendte Punkter. i 
Det er vel bekjendt, at de forskjellige Kalkstene i vor Kridt- 
formation have omtrent samme chemiske Sammensætning, og ere 
kun forskjellige i Henseende til Dannelsesmaaden og den deraf be- 
tingede ulige Tæthed. Især gjælder dette Skrivekridtet, Faxekalken, 
Limstenen og den tætte, hvide eller graahvide Saltholmskalk, der 
alle kunne betragtes som næsten ren kulsur Kalk, i Reglen uden 
Indblanding af Sand og Ler. I de yngre Lag af det ,,Nyere Kridt" 
forandres nu dette Forhold, saa at der allerede i de gulfarvede og 
løsere Lag af Saltholmskalken findes en 3—5 % af disse Stoffer"), 
men »Mængden af Sand, Ler, Jernilte, osv. tåger til i en meget 
betydelig Grad i Grønsandsdannelsen ved Lellinge, hvor ligesom i 
Saltholmskalken en renere og mere tæt Kalksten optræder i Vexel- 
lejring med en mere uren og sandet. I hele vor Kridtformation 
fra Skrivekridtet til Grønsandsstenen er der en gradvis Overgang 
fra Dybvands- til Lavvandsdannelser, der er knyttet til en successiv 
Hævning af Havbunden, og i de sidste tiltager derfor, - efter- 
haanden som vi komme op i de yngre Led af det ,,Nyere Kridt", 
Mængden af de i Kalkstenen indblandede Bestanddele, der ere 
skyllede ud i Havet fra det hævede Land langs den daværende 
Kyst. Man overskuer lettest denne Overgang ved en Sammen- 
stilling af Hovedbestanddelene i de to yngste Led: Saltholmskalken 
og Grønsandstenen. ; 
Saltholmskalk, | Grøn- Grøn- 
ds- 
san! ” 
hvid, gul | kalk, sten, 
| krystallinsk, | og løsere. || blaagraa. | -gulhvid. 
Uopløselig iSaltsyre (Sand, Ler) 0.51 3.01 9.cv 40.76 
Lerjord, Jerntveilte (phosphor- ? 
op rage ET) 3 ME le egn: 0.20. 0.88 1% 2.20 
Kulsur Kalk og Magnesia... 99.29 96.11 8918 | 510 
1) 8. ,,Om Faxekalken ved Annetorp i Skaane" i Oversigt over det K. D. 
V. 8. Forhandl. 1866, S. 268. 
