22 
2) Lellinge Grønsand' er det.yngste Led af vort 
»Nyere Kridt" og hviler paa Bryozokalk (Saltholmskalk. og 
Limsten), men ikke omvendt. Ved Havbundens successive Hæv- 
ning er der fra nærliggende Kyststrækninger tilført Sand og Ler, 
Stoffer, der ellers ére saa at sige fremmede for de ældre Led af 
vor Kridtformation. Disse Indblandinger findes i størst Mængde 
i det yngste Led, Grønsandstenen, hvori tillige Bryozoerne, der 
have spillet saa stor en Rolle ved Dånnelsen af de egentlige Kalk- 
stene, træde stærkt i Baggrunden, hhv orne der endnu forekommer 
mange Foraminiferer deri. 
3) Paa de Steder, hvor man er trængt igjennem denne Grøn- 
sandsdannelse, har den ikke havt nogen meget bety- 
delig Mægtighed, hvilket, i Forbindelse med at den er det 
øverste Lag, er Grunden til at den påå mange Steder. er fuld- 
stændig forstyrret i Istiden, såa at den underliggende Bryozo- 
kalk er bleven blottet og overlejres nu påa saadanne Steder 
umiddelbart af Rullestensformationen. 
4) Ved de senest anstillede Undersøgelser har det sjæl- 
landske Grønsand viist sig at være vandførende, dog 
har Vandets Stighøjde hidtil ikke naaet Jordsmonnets Overflade, 
ligesom Vandmængden heller ikke kan maale sig med den, der er 
iagttaget i de ovennævnte Sand- og Gruslag. 
5) I det ,,Nyere Kridt" findes hverken Belemni- 
tella, Åmmoniter eller Inoceramus. Kun i ,,Faxelaget" 
i Stevns Klint, der snarest maa betragtes som ældre end Faxe” 
kalken, forekommer Baculites og Scaphites, hvorved det danner en 
Overgang fra Skrivekridtet til de øvrige Led af det ,,Nyere 
Kridt". 
6) Det bornholmske Grønsand er ikke blot ældre end 
det sjællandske, men tilhører endog en lavere Etage end 
Skrivekridtet, svarende til den ældre Afdeling af Senon-For- 
mationen (»Quadraten - Kreide") i ver Grund af at der deri fore- 
kommer: || 
