35 
Ved en smal Tværdal, der som en Fortsættelse af dette Slette- 
land strækker sig mod Nordost tværs igjennem Øen til den paa 
Nordkysten sig indskjærende lille Fjord Saltriver, er det ovenfor 
omtalte vestlige Høiland tydeligt adskilt fra det mindre østlige 
Høiland, som opfylder omtrent hele den smallere østlige Del af 
Øen og bestaar af en langs Midten løbende Hovedkjæde med gre- 
nede Udløbere mod Nord og Syd. 
De højeste Punkter i dette Højland ere Signal Hill og Jacobs 
Peak nær Christianssted (855' og 780), Cotton Grove Bakker 
længere mod Øst (860) og de to spidse Goat Hills nær Østpynten 
(610' og 660). Paa sin nordlige Side giver dette mindre Høi- 
land Plads dels for en smal Slette langs Kysten, dels for mindre 
Dalstrøg, som blive bredere udadtil mod Havet, og paa sin syd- 
lige Side for lignende større eller mindre Dalstrøg. 
Disse mod Havet sig udbredende Smaasletter have alle en 
flad sandet Strandbred og ere adskilte indbyrdes ved Udløbere fra 
Hovedkjæden, der ved Kysten ende i smaa steile Klippéforbjerge 
af forskjellig Høide. 
Høidedragenes Masse er i Hovedsagen en Lerskifer af. for- 
skjellig Farve, mest graa eller brun, hvis Lag ere hævede i for- 
skjellige Vinkler, i enkelte Kløfter endog paa 90?, og som ofte 
igjen ved Tværkløftninger ere delte i Støtter og Stykker, der ved 
Fugtighedens: Indvirkning let brækkes løs og forvittre. 
Det store sydlige Sletteland har et Underfag af Kalk og 
Kalkmergel, som påa enkelte Steder, navnlig i de ovenfor omtalte 
mindre, isolerede Høidedrag nær Sydkysten, træde op til Overfladen, 
medens Slettelandet iøvrigt over dette Kalkunderlag har et flere 
Fod tykt Lag af Muld og Ler, som i Tidernes Løb 'er nedskyllet 
fra Høilandet og som danner den frugtbare, dyrkelige Jordskorpe, 
og kun enkelte mindre Strækninger, især i den sydvestlige Del, 
ere bedækkede med Sand, der ofte er rødt og jernholdigt. 
Denne Kalkformation hører ifølge Prof. Ørsted") til den 
? EN 
1) Bergsøe: Den danske Stats Statistik, 4de Bind, S. 566. 
gt 
e. 
