38 
af det ferske Vands Vigtighed ved Plantagernes Drift, ligesom 
ogsaa den spontane Vegetation ved Hjælp af dem kommer til at 
indbefatte Former, der ellers vilde mangle Betingelserne for deres 
Tilværelse, og som derfor ogsaa mangle paa flere nærliggende Øer, 
der ingen permanente Vandløb kunne opvise. 
Paa Grund af, at Jordoverfladen paa hele Øen har en større 
eller mindre Hældning mod Havet, i Forbindelse med den stærke 
Fordampning forhindres Ansamlingen af større Masser fersk Vand 
til Damme og Søer, men deres Mangel i Landskabet erstattes tildels 
ved Lagunerne, hvis Dannelsesmaade allerede er omtalt i det Fore- 
gaaende, og som dels endnu staa i Forbindelse med Havet ved en 
smal Kanal, dels ere aldeles afskaarne fra dette ved en smal, 
sandet Landstrimmel, der kun sjeldent eller aldrig overskylles af 
Søen. 
Den sidste Slags Laguner udtørres ikke sjeldent aldeles og 
benævnes Saltponds (Saltdamme) påa Grund af, at der ved Udtør- 
ringen samler sig Saltkrystaller langs Randene. 
Selvfølgeligt kunne Laguner kun dannes paa flade Kyster, 
hvorfor de største ogsaa findes påa Sydsiden- af Øen, navnlig den 
udstrakte Krauses Lagun eller Anguilla Pond, den omfangsrigeste 
af dem alle, som efterhaanden bliver omdannet til en stor 
Mangrovesump, idet talrige Øer af Rodtræet i dens vidtløftige 
Vandflade udbrede sig mere og mere og omsider ville forene sig 
til en eneste Skov. 
En anden stor Lagun er den paa Øens Sydvestspids belig- 
gende Sandypoint Lagun, hvorimod de andre langs Sydkysten dan- 
nede Laguner ere af mindre Betydning. 
Nordkysten hår i sin vestlige Del, paa Grund af, at Bjergene ; 
her træde lige ud til Havet, kun en eneste lille Lagun at opvise, 
nemlig påa den i det Foregaaende nævnte lille Slette, medens der 
i dens østlige Del findes flere mindre Laguner, af. hvilke især 
Christianssteds Lagun fortjener at nævnes paa Grund af sin Ud- 
strækning og Dybde. 
