52 
Kystfloraen. 
Som allerede omtalt i det Foregaaende ere Kysterne dels 
steille Klippeskrænter eller Pynter, dels flade sandede 
Strækninger og dels endelig sumpede Laguner, hvilket med- 
fører, at Plantevæsten langs Havet, om end i mange Hovedtræk den 
samme, dog for de enkelte Strækningers Vedkommende antager 
nogle for hver af disse fremtrædende Ejendommeligheder. 
Langs hele Kysten, undtagen hvor Havet bliver for dybt, som 
i Nordvest, voxer i Vandet foruden en Mangfoldighed af Hav- 
alger især Zostera oceanea almindeligt, medens den maritime 
Ruppia ikke synes at forekomme ved Kysterne her, men kun i de 
smaa Ferskvandsbække, saaledes som senere hen vil blive omtalt. 
Vegetationen paa de steile Klippekyster og Forbjerge danner 
som oftest en Slags Overgang til den højere oppe voxende Skov- 
vegetation, idet de egentlige Kystplanter kun findes påa den nederste 
Del, såa langt som Søens Saltskum kan naa op, og dannes altid 
af lave forkrøblede Buske, der af den heftige Passatvind ere 
bøjede aldeles skraat ind mod Land og afpidskede i Toppen ligesom 
Træerne i Udkanten af Skovené paa Jyllands Vestside. 
Denne Vindens Indvirkning spores baade paa Nord- og Syd- 
kysten, idet Passaten snart er mere nordlig, snart mere sydlig, 
saa at Buskenes og Træernes Toppe paa begge Sider af Øen bære 
dette afpidskede og skraat tilskaarne Udseende lige op til Toppen 
af Kystbjergene. 
Som Modvægt mod denne Vindens Hærgen have alle de for 
den udsatte Planter faaet Evnen til at fortykke deres Blade og 
gjøre dem stivere, hvorved de blive i Stand til at undgaa at 
sønderflænges af Vinden, medens Individer af de samme Arter, som 
voxe paa beskyttede Steder og derfor ikke trænge til et saadant 
Værn, have tynde og urteagtige Blade. Foruden nogle til Skov- 
vegetationen hørende Buske eller Træer, deriblandt navnlig Coc- 
coloba punctata og Capparis jamaicensis, som leilighedsvis gaa 
ned i Kløfter og Skraaninger helt til Kysten, optræder der paa 
disse Klippestrande en Del for dem eiendommelige Buske, som 
eee SEE le Elg 
