de saakaldte ,,Saltponds”, ligesom den heller ikke voxer, hvor La- 
gunen staar i aldeles fri Forbindelse med Havet, saa at dens Vand 
er omtrent lige såa salt som dette og Dybden. forholdsvis stor, 
saaledes som i Christianssteds Lagun. Dens væsentligste Opgave 
synes saaledes at være, at danne et Overgangsstadium i Vegeta- 
tionens Udvikling fra den aabne Havarms til den næsten udtørrede 
Sumps, medens de andre ovenfor nævnte træagtige Lagunplanter 
ikke i den Grad ere bundne til en bestemt Vandmængde eller Salt- 
holdighedsgrad. 
Nærmest til Lagundannelsen høre nogle” udstrakte, flade, 
græsbevoxede Sletter langs Sydkysten ved Plantagen Manningsbay, 
" der kun ved stærk Regn blive sumpede og ere overgroede med 
kort Græs af Slægterne Sporobolus, Cynodon og Stenotaphrum, 
"medens den lerede, lagunagtige Jordbund den øvrige Del af Aaret 
"er tør og fåst. 
Uagtet de i det Foregåaende nævnte Kystplanter i Hoved- 
sagen kun findes i Havets umiddelbare Nærhed, er der dog en Del 
af disse Arter, som ikke blot findes langt inde i Landet, men end- 
. ogsaa ofte i ikke ubetydelige Høider. Foruden Cocospalmen, hvis 
Udbredelse over hele Øen allerede er omtalt, findes saaledes Man- 
schiniltræet ofte i fugtige Lavninger midt paa Øen, ja stundom 
endog paa Bjergenes Top i en Høide "af 7—800', saaledes paa, 
Maronbjerget i Nordvest, hvor jeg ogsaa har fundet Ernodea litto- 
ralis i en lignende Højde, medens de fleste 'andre Strandvæxter 
ikke synes at være i Besiddelse af denne Evne til at lempe sig 
efter forandrede stedlige Forhold. 
Det dyrkede Bælte. 
Naar man fra Kysten begiver sig ind i Landet, træffer man 
paa de fleste Steder i den vestlige. Del paa det dyrkede Bælte, 
der som anført i det Foregaaende indtager den største Part af den. 
vestlige og en Del af Øens østlige Del, og hvis Omfang et Blik 
påa den medfølgende Kosteliiise vil vise at være omtrent "3 af - 
hele Øens Areal 
FEDE ere P Å g ig 
RENE TRA ag ET EVE SSR NE ENES ERE REE ES NE FEE I GERT es Te DNS PS REESE SET SE Eg 0 
