82 
en Del andre, navnlig urteagtige Planter, ere indvandrede eller 
naturaliserede efter hans Tid, altsaa i Løbet af de sidste 90 Aar. 
Til disse formentlig nyeste Indvandrere vilde jeg være tilbøjelig 
til at regne Plantago major, Datura Metel, Xanihium spinosum, 
Thunbergia volubilis, Coleus amboinicus, Bryophyllum calycinum, 
Calliandra Saman, Poinciana elata 0. fl. 
Paa den anden Side findes der i den ovennævnte Plantefor- 
tegnelse opført flere for St. Croix's Skovvegetation ejendommelige . 
Arter, som jeg trods ivrig Eftersøgen ikke har kunnet finde, selv 
ikke paa de af West angivne Voxesteder, og om hvilke der der- 
for: er nogen Grund til at antage, at de tildels eller alle efterhaan- 
den ere blevne udryddede, uagtet der ikke i deres Nytte for Men- 
nesket kan tænkes nogen Anledning hertil, Til saadanne Årter 
høre navnlig de af West som vildtvoxende anførte Amomum (Re- 
nealmia) sylvestre, Txora (Chomelia) fasciculata, Callicarpa reti- 
culata, Petaloma mouriri, Bignonia spectabilis, Hibiscus (Paritium) 
tiliaceus og clypeatus, Myrodia turbinata, Urtica (Urera) elata og 
elongata, af hvilke rigtignok flere efter deres nuværende geogra- 
phiske Udbredelse at dømme neppe synes at kunne høre til Floraen 
paa St. Croix, medens der paa den anden Side jo endnu er megen 
Mulighed for, at i alt Fald nogle af de ovennævnte Arter ville 
kunne. gjenfindes paa Øen, saa meget mere som ikke faa af de til 
Skovvegetationen hørende Planter paa St. Croix ofte have meget 
indskrænkede Voxesteder, der let kunne undrage sig Opmærksom- 
heden. 
Som bekjendt er Dyreverdenen en af de vigtigere Factorer 
i Planternes Tilværelse, ikke blot paa Grund af; at en stor Mængde | ; 
Dyr nære sig af vegetabilisk Føde, men ogsaa paa Grund af den 
omfattende Virksømhed, mange, især af de lavere Dyr, udfolde i 
Befrugtningens Tjeneste, hvorfor nogle Bemærkninger om disse 0 
Rigers indbyrdes Forhold for St. Croiz's Vedkommende ikke turde É 
være uden Interesse. É 
