198 
Med disse almindelige Bemærkninger slutter jeg her”) dette 
Bidrag til Kundskab om Slægten Søulv og dens nordiske Arter. 
”) I mine Meddelelser i NEO R Møder me: jeg tillige henvendt 
Opmærksomheden paa et kun lidet paaagtet Bygningsforhold, der 
imidlertid har størst Sri ogs r Søulvenes ørene ti 
andre Fisk, og som det her bliver for vidtløftig at medtage, især 
naar Freinslillikge en iAdke kan afkortes ved en Række (fenis Næse- 
hulheden forlænger sig nemlig i en vid og lang Gang oven over den 
indre Ende af Ganebenene ned mellem "disse og eee og 
ender over Ganen i en udvidelig Blindsæk, adskilt ved Ganehuden fra 
Mundhulen. Til denne Eiendommelighed, som idetmindste GER 
(,,Anat. of Vaibe: £ 14328) har kjendt hos An. lupus, men som ogsaa 
findes ligesaa stærkt uddannet hos de andre Arter, knytter sig én 
hulhed hos Petromyzonterne. Men enkelte Næsebor og dybe For- 
længelser fra Næsehulen findes ogsaa hos andre Blennioider, f. Ex. hos 
Loarces, og ligesaa hos den i disse Bidrag et Par Gange nævnte 
Slægt: Lycodes. Naar man altsaa i nyere Tid (Gunther i sin store 
Fiskekatalog III, og efter ham Flere) paa Grund af Manglen af Pig- 
Sig i Rygfinnen har sondret Lycodes helt bort fra Blennioiderne 
og, som Repræsentant for en egen Familie ,,Lycodidæ", har stillet den 
iblandt Acanthini Gadoidei og da nærmest til Torskene, reiser Næse- 
forholdet i Forbindelse med de flere andre Fælledsforhold med Blen- 
nioiderne (Manglen af Svømmeblære, Gjællelaaghudens Fasthæftelse til 
Isthmus m. m.) dog det Spørgsmaal paany, om ikke Lycodes alligevel 
naturligst indtager sin Plads blandt disse sidste? 
Anmærkning til Side. 184: Ved. Spørgsmaalet om Selvstændigheden af An. 
vomerinus bør to Angivelser nærmere bekræftes, om den altid har 
den af Storer Arten tillagte sorte Tunge (Tongue ... fuliginous), og 
om den altid er af ringere Størrelse end An. lupus, som man næsten 
se NE Kudtigrere Udtryk om den grønlandske kunde formode. 
