447 
at frembringe et Frøspredningsapparat, finde vi kekydtlnjerni i Haar- 
dannelserne påa andre Rubiaceers Bægere. 
Man maa i hvert givet Tilfælde afgjøre, hvad Fnokken er. 
Der er Slægter, hvor den alene er Haardannelser: 7araxacum, 
Senecio 0. a.; der er andre, hvor den er kraftigere Haar (Emer- 
genser) eller Bladflige, og hvor 5 af Fnokstraalerne repræsentere 
selve Bægerfligenes Spidser (eller terminale Haar) som Scorzonéra, 
Cirsium 0. a., ganske som de to ,,Blade" i en Krans hos de Krans- 
bladede repræsentere Bladpladen, medens alle de andre ere uselv- 
stændige Flige (Axelblade); der er dem, hvor hver Fnokstraale er 
— 1 Blad, men såa er der kun 5 i Alt: Gail/lardia, Catananche 
0. a.; der er andre, hvor der. er færre, og hvor Forholdet er tvivl- 
sommere, som Bidens. 
Jeg imødeser fremdeles Hr. Lunds Beviser for, at ,, hver 
Fnokstraale er =— 1 Blad”. 
Et Par Bemærkninger om Hr. L.'s Argumentation maa jeg 
endnu, for senere mulige Tilfældes Skyld, knytte hertil. 
Først den Sætning i ,,Antikritiken": 
»Ingen vil nægte, at den Funktion at besørge Frugtspredningen kan 
overtages af Bægeret; og for saa vidt man nu gaar logisk frem, maa 
man da selvfølgelig ogsaa indrømme Bægeret Ret til at forandre sit Blad- 
antal og sine Stillingsforhold saaledes, at det kan tjene hin Funktion.” 
For Tanken er alt muligt, og vi kunne med tænkte Muligheder 
som Præmisser opstille vore Sætninger lige saa ,,logisk" som 
Telliamed, der udviklede Fuglen af Flyvefisken; men Naturfor- 
skerens Slutninger maa deduceres af, gjennem Induktion fastslaaede, 
Kjendsgjerninger. I den citerede Sætning er en Præmis ubevist; 
hvorfor maa man ,,selvfølgelig" indrømme Bægeret Ret til at for- 
andre Tal og Stilling, naar det metamorfoseres 2: overtager en 
anden Funktion end det. sædvanlig har? — 
Af ovenstaaende vil man se, at jeg tillægger »Valken" en 
ganske særdeles Betydning — den er det egentlige Bæger, som 
derfor kan være alene til Stede (fnokløse Slægter), medens vi 
