104 
id 
trent falde midt imellem begge. Heller ikke naae de saa 
langt ud mod Randen som hos C. rosaceus, men optage kun 
mellem Halvdelen og Trediedelen af Radiens Længde; i Spidsen 
gabe de mere eller mindre. Hvert Mellemrum mellem to 
Pørestriber er dækket med en tæt Række af 9—410 Knuder, 
mellem hvilke Smaagrynene næsten ikke komme til Udvikling. 
De stårre Knuder sidde i det helé betydeligt tættere paa Ryg- 
siden end hos C. rosaceus, og paa Bugsiden ere de mindre end 
hos denne Årt. å 
Exemplarels Maalforhold: Længde 170", Brede 140r" og 
Håide c. ZOmm: hos Michelins Exemplar var disse Tal 410, 
90 og 30; det var altsaa ikke saa lidt høiere, 
Michelin har nemlig i sin smukke Monographie afbildet og be- 
skrevet en Art, som jeg har troet at kunne identificere med den fore- 
liggende, under Navn af Clypeaster ambigenus (Lmck.). Det skulde 
altsaa være Scutella ambigena Lmck., en Art, som kun er meget 
ufuldstændigt bekjendt af Lamarcks Beskrivelse, der kan passe 
paa enhver halvflad Clypeaster og ikke indeholder noget om Artens 
Hjem. Lamarck henviser til to Figurer; en ubestemmelig hos 
Klein og en hos Seba (t. XV f. 13—14), som efter min Mening 
forestiller en halvstor Cl. rosaceus, hvilket jeg især slutter af Anal- 
aabningens Form og Beliggenhed. Deraf lader sig altsaa heller ikke 
udlede noget. Scutella ambigena er imidlertid senere af Agassiz 
og Desor, som uden Tvivl have havt Leilighed til at undersåge L a- 
marcks Original, bleven identificeret med CZ. piacunarius ; nu iden- 
lificerer Michelin den derimod med en vestindisk Art. Hvem 
har nu Ret? Har Michelin undersøgt Original-Exemplaret til $. 
ambigena ? Derom siges desværre Intet. Eller er det blot fordi La- 
marckcitererSeba t. XV f. 13—14, som Michelin ogsaa drager 
herhid”), at Scutella ambigena (Lmck.) sættes som synonym med den 
”) Af en lignende Grund identificerer Des. Syn. (p. 229) Clypeaster scuti- 
formis og Laganum depressum (hvor mere i det følgende). er 
kunde altsaa nok ie arr hr nlg AN en slig, naturligviis urigtig 
Fremgangsmaade. 
