200 
Slægter vare mindre skarpt adskilte end Nutidens, som fordi Charak- 
lererne ere vanskeligere at opfailte paa de forstenede Objekter. 
Flere Slægter have havt en usædvanlig lang Levetid, f. Ex. fra 
Kridtet til den nuværende Jordperiode /Cussidulus, Nucleolites, 
Echinolampas), og Familien bliver derfor sig selv mere lig i de 
forskjellige Jordperioder, "Den begynder samtidig med Salenierne 
og Galeriterne i Juraformationen (Étage Bajocien), spiller en stor 
Rolle i denne saavelsom i Kridtet og i de tertiære Dannelser, 
men synker i Nutiden ned til et forholdsviis meget lavt Minimum. 
. — Galerit-Gruppen er indskrænket til Jura- og Kridt- 
perioden; dens ældste Art træder op i Étage Bajocien, dens 
yngste i Skrivekridtet. | 
Dysaster- Gruppen er ligeledes særdeles betegnende for 
Kridtet og Jura-Perioden, da den begynder med det ældste Led af 
denne og dåer ud med det yngste Led af hiint. Den for denne Gruppe 
charakteristiske Spaltning af Toppartiet og Sondring af Skallen i 
et ,Biviumf og el ,Trivium%, er noget saa ejendommeligt, at det 
ganske maa billiges, at man har opstillet den som en egen Fa- 
milie. Uagtet det dadles stærkt, at man har villet finde el 
nærmere Slægtskab mellem Dysasterne og Spatangerne”), maa jeg 
dog vedkjende mig den Anskuelse, at denne Familie er den, 
med hvilke de have nærmest Slægtskab. 
Spatangernes Familie inddeles som bekjendt almindeligt i 
de egentlige Spatangers og Ananchyternes Gruppe, hvilken Ind- 
deling imidlertid faaer et noget forskjelligt Udfald, eftersom man 
gaaer ud fra det ene eller det andet af de opstillede Kjende- 
=- 
”) Dog siger Desor selv om Dysaster hemisphæricus (d'Orb. P. Fr. t. 835), 
som er bleven beskreven som en Spatang, men endnu kun er lidet 
kjendt: »Peut-étre en fera-t-on quelque jour le type d'un genre å part 
intermédiaire entre les Ananchytes et les Dysasters" 
(Syn. p.210) Mundens Form er ligesaa bilabiat hos Metaporhinus (Des. 
Syn. 1:36 £ hj som hos Towaster (t. 40). Stårre Forskjel er der vistnok 
i Fodgangenes Bygning, navnlig paa Undersiden, men den er ofte uty” 
delig eller ievg til at opfatte paa Forsteningerne. 
