223 
snarere er den, at nogle Steppehåner have lagt Æg noget tidligere, 
andre noget senere, saa er den dog paa ethvert Tilfælde ikke kor- 
tere end det Tidsrum, som ogsaa ifålge Raddes lagttagelser er 
nok for disse Fugle til Opklækningen af to Kuld Unger, og det 
under tildeels ugunstigere Temperaturforhold. Men skjåndt man 
derfor (forudsat at Raddes Iagttagelser ere rigtige) vel nok tår 
antage, at Steppehånsene iaar virkelig have udruget to Kuld Unger i 
Klitterne ved Nymindegab, saa have disse Fugle paa ethvert Til- 
fælde hos os ruget til en ganske anden Tid end i Daurien, idet 
deres første Ynglen her i Landet er indtruffen noget senere end 
selv deres sidste i deres Fædreland. Der paatrænger sig altsaa 
endnu det Spårgsmaal, om den usædvanlige Reise, som disse Fugle 
iaar have foretaget, maaskee skulde have foranlediget en Udsæt- 
telse af den sædvanlige Parringstid, eller om de snarere allerede 
havde udklækket et Kuld Unger, inden de. viste sig i Europa, 
og om de maaskee, skjøndt Radde ikke har iagttaget det, aarligt 
yngle tre Gange, ligesom Pterocleserne idetmindste tildeels 
gjåre. Imod det sidste Alternativ (som ellers vilde forekomme 
mig det rimeligste) synes den Omstændighed at tale, at ialfald 
een lille Flok iaar viste sig i Europa (ved Brinn i Måbren) 
allerede den 6te Mai, altsaa saa tidligt,. at man har ondt ved 
at troe paa en førudgaaende Ynglen andetsteds, Noget afgjå- 
rende Svar kan man imidlertid neppe give allerede nu, der 
"bliver med Hensyn til dette Punkt Tvivl tilbage, som ikke 
kan låses uden gjennem fortsatte lagttagelser.  Steppehånsenes 
Æg er i den allernyeste Tid blevet smukt afbildet og beskre- 
vet af A. Newton%) og beskrevet af Radde+=); det er derfor 
kun lidt, som jeg kan fåie til hvad man allerede veed om 
det. I det Hele taget ligner Æget (som det da ogsaa var at 
") The Proceed. of the scientific meetings of the Zoological Society of 
London f. the year 1862. t. XXXIX, p. 397. 
").Radde I ce. p-'415. 
