224 
vente) overordentlig meget Sandhånens Æg i Form og, til- 
deels i Farve. Den samme til det Cylindriske sig nærmende 
Form, som er saa charakteristisk for dennes Æg udmærker 
ogsaa. Steppehånens, dog er den ikke stedse lige stærkt ud- 
præget; Ægenes Stårrelse varierer noget; hos det stårste af 
de 4 foreliggende Æg er den længste Diameter netop 45”", den 
korteste 30!/9mm. hos det mindste ere disse tvende Maal 42 
og 27Yyo9mm; det stårste Æg veiede, friskt, nåiagtigt 5 Qvintin. 
Ægenes Grundfarve er, nu efter at de ere udblæste, mat leerguul; 
da de vare friske, var en svag grånagtig Indblanding i Farven netop 
synlig, men en levende sågrån Farve, saaledes som det af Newton 
friskt undersågte Æg frembød, havde mine Æg ikke. Paa den 
leergule Bund findes der to Systemer af uregelmæssige, større 
og mindre, mørke Pletter, nogle dybere liggende, blegere, tildeels 
noget udviskede af graabruun Farve, andre tildeels dækkende de 
forrige, mårkere og af mere reen bruun Farve; begge Slags 
Pletter kunne være snart noget mere, snart noget mindre talrige; 
dog er der ikke noget blandt de foreliggende Æg, der har så2 
faa mårke Pletter, som det Newton har afbildet. Som delt 
fremgaaer af denne Beskrivelse ligner Steppehånens Æg navnlig 
Æget af Plerocles alchata; kun have de mårke Pletter ikke 
fuldt saa dyb en Tone og samle sig ikke saameget ved den ené 
Ende, som Tilfældet er paa det eneste Æg af den sidstnævnte 
Fugl, der staaer til min Raadighed. Hvad Beskaffenheden af 
Skallens Overflade (,Kornet&) angaaer, da er der en saa godt som 
fuldstændig Lighed mellem begge Fugles Æg. Æggeblommen har 
en varmere, mere ravguul Farve end Blommen i et Hån- 
seæg. Det fjerde, af den ene Håne under Transporten til Ring- 
kjåbing for tidligt lagte Æg er, som sagt, hvidt, men dog ikke 
ganske uden hvert Spor til Farvning; det frembyder tvertimod 
meget fine og blege, uregelmæssige graaagtige Streger og Stænk; 
paa flere Steder ere dernæst uregelmæssige Smaaklumper af en 
abnorm afsondret Kalkmasse kittede fast til det. 
Vender man sig fra Ringkjåbing-Egnen til den dvrige Deel 
