248 
det pergamentagtige , af et enkelt Cellelag dannede Hylster have 
overensstemmende med deres Oprindelse væsentlig samme Form 
og Stårrelse som Sporerne; de ere ligesom disse besatte med 
smaa halvkugleformede Korn og ere meget stærkt fortykkede. 
De secundære Fortykningslag (f. 7—8 b) ere lysere af Farve end 
de primære (a) og undertiden sees endnu tertiære Lag (c), saa 
at der næsten ikke er Spor tilbage af den indre Hulhed. — 
Sporerne danne et graaligt-gult Pulver og have en Længde af 
1/somm; de ere sexkantet-ovale (f. 9, 10a), men i Tværsnit fem- 
kantet-kredsrunde (f. 10 b). Den ydre Sporehinde (Episporium) 
er tæt besat med smaa halvkugleformede Korn og låsner sig ved 
Tryk let fra den indre (f. 44), navnlig falde Kornene let af; 
disse betegnedes tidligere urigtig som sporidiola, idet man antog, 
at de havde deres Sæde i Sporernes Indre).  Ydrehinden er i 
begge (?) Ender forsynet med et lille ovalt eller kredsrundt 
Spirehul (f. 40 b). Sporens indre Hinde (endosporium) er meget 
tyk og af bleggul Farve (f. 12); Indholdet er en graalig Slim 
uden Spor' til Kjærne. Ved Spiringen fremkommer af det ene 
a. Enden af en Spore 
med en nylig fremskudt 
Spiretraad, b. en Spore 
med en videre udviklet 
Spiretraad. 
af Spirehullerne eller af dem begge (2)"") en vandklar, bugtet 
Spiretraad, der snart udsender Grene og ved Tværvægge deles i 
Led. Da Slimsvampene efter den nyere Tids Undersågelser 
adskille sig væsentlig fra alle andre Svampe ved deres Spire- 
”) Friis: "Syst v. 3 p. 
") Kun en noget aller keg foreligger for dette Tilfælde. 
