16 
1) Kogleskællet opstaaer i Hjørnet af Dækbladet som en 
Knop, ganske paa samme Maade som enhver anden Blomster- 
knop. Sammenlignes saaledes det fårste Anlæg til en'Bjomster- 
knop i Hjørnet af et ganske ungt Dækblad af Bryonia dioeca 
(f. 36) med det tilsvarende Udviklingstrin af Dækbladet og Kog- 
leskjællet af Pinus montana (f. 35 b”, c'), ville vi finde den stårste 
Overensstemmelse i den ydre Form af disse Organer hos begge 
Planter. Den ovenfor fremsatte, paa Misdannelser grundede Op- 
fattelse af Kogleskællet, at det repræsenterer en hel Knop, he- 
styrkes altsaa ved Udviklingshistorien. 
2) De af R. Brown som Æg tydede Organer stemme i 
deres fårste Anlæg og i deres videre Udvikling væsentlig overens 
med Æggene hos Blomsterplanterne i Almindelighed. 
3) Kogleskællets ejendommelige Form hos Fyrren kan ikke 
rigtig forstaaes uden ved at tage Hensyn til den med den lang- 
somme Befrugtning i nåie Forbindelse staaende fleraarige, ved 
en lang Hvileperiode afbrudte og derpaa fornyede Væxt.  Kog- 
lens Udvikling falder i tre Perioder, og den Kogle, hvis Fråe 
spredtes i dette Foraar (1864), blev allerede anlagt 48614. I 
den fårste Periode (18641) hviler Koglen endnu i Knoppen, 08 
Kogleskællets langt over Dækbladet ragende kegle- eller valse- 
formede Spids, der senere danner Tornen, udgjår den domine- 
rende Del (f. 37). Denne Periode kan derfor betragtes som 
Knop- eller Tornperioden. I den anden Periode (1862) dannes 
Bulen, og Kogleskællet svarer da i sin Form til det ikke fuld- 
stændig udviklede, skjolddannede Kogleskæl hos Cupresserne 
(f. 41). Det er i denne Periode at Ståvråret befinder sig påa 
sin Vandring fra Kimmunden til Kimsækken, og den kan derfor 
betegnes som Befrugtningens eller (med Hensyn til Kogleskællets 
Form) som Bulens Periode. I den tredie Periode (1863) dannes 
Skjoldet og Frået modnes. Denne Periode, som fårst sluttes 
det fålgende Foraar (1864), naar Fråene spredes, kan betegnes 
som Modningens eller som Skjoldets Periode. Man kan saa” 
ledes let paavise, hvilken Del af Skjoldet der er dannet i hver 
