17 
af de tre Perioder, omtrent paa samme Maade, som man paa den 
treaarige Gren kan adskille de tre Aarsskud fra hinanden — et For- 
hold, hvori Kogleskællet hos Fyrren væsentlig adskiller sig fra 
Frugtbladene ikke alene hos de håiere Blomsterplanter, men og- 
saa hos de andre Naaletræer.  Kogleskællet forholder sig for- 
resten i sin Væxt væsentlig som Bladene i Almindelighed, idet 
Spidsen dannes fårst og tidligst hårer op med at voxe, medens 
Væxten længst fortsætter sig ved Grunden. Den ved ovenstaaende 
Betragtning af Kogleskællets- Udviklingshistorie erhvervede klarere 
Indsigt i den de forskjellige Dele af Skjoldet — Tornen, Bulen 
og det udenom Bulen liggende Parti (Skjoldet i indskrænket For- 
stand) — tilkommende Betydning "er ikke uden Indflydelse paa 
Opfattelsen af den systematiske Værdi, som bår tillægges den hos 
de talrige Fyrrearter fremtrædende Forskjel i Formen af disse 
Skællets Dele. Til Belysning heraf skal jeg — for ikke at 
føres for langt bort fra den egentlige Gjenstand for denne Af- 
handling — her' indskrænke mig til. flgende Bemærkninger. 
Man har hidtil henført alle Fyrrearterne til een Slægt, og ved 
Inddelingen af denne Slægt i Sectioner har man fortrinsvis — ja 
nogle Forfattere endog udelukkende”) — taget Hensyn til Bla- 
denes Antal paa Dværggrenene. Der er dog to Sectioner, nemlig 
Strobus og Cembra, som sædvanlig adskilles fra de andre ved 
Karakterer hentede fra Skjoldet, der hos disse betegnes som py- 
ramideformet, hos hine som halvt - pyramideformet; men Ud- 
viklingshistorien viser, at denne Forskjel i Skjoldets Form bår 
tillægges langt stårre Betydning i systematisk Henseende, end 
man hidtil har antaget. Herom kan man overbevise sig ved 
at anstille en Sammenligning mellem Udviklingen af Kogleskæl- 
lene hos Pinus montana og Pinus Strobus…… Naar Koglen 
hos sidstnævnte ”'Fyrreart nylig er brudt frem af Knoppen 
har den en Længde af 8 — 10 Mm. og sidder paa en lang 
med  knopskællignende Blade beklædt Stilk. Sammenlignes 
"”) Saaledes Gordon (Pinetum. 1858). 
