21 
sterstandens Axe) ere meget forskjellige fra Abietineernes Æg, 
dog opstaae ganske paa samme Maade som disse, nemlig som 
en vorteformet Knude omsluttet af.en kredsformet Fold, og væ- 
sentlig have. samme Bygning (f. 53—-55), saa kan der-ikke være 
nogen Tvivl om, at vi ogsaa her have någne Æg (og ikke Frugt- 
knuder). Men Raklen antåger under sin Omdannelse til Kogle 
en gauske anden Beskaffenhed, idet baade Rakleskællenes Form 
og Æggenes Stilling væsentlig forandres, saa at Analogien med 
Abietineerne bliver mindre; derfor hersker der endnu bestandig 
forskjellige Meninger blandt Botanikerne, om den Maade hvorpaa 
Koglen bos Cupressineernge bår tydes. Der er saaledes navnlig tre 
Tydninger, som man i de senere Aar har søgt at gjåre gjældende 
1) Nogle (navnlig Mohi”|) betragte Koglen'som dannet af 
Frugtblade, opstaaede ved en Metamorphose af Stængelens pri- 
mære Blade. 
2) Andre (navnlig A. Braup”], Parlatoretz=]) mene, at . 
hvert” Kogleskæl bestaaer af et Frugtblad og et Dækskæl, som eré 
…Sammenvoxne. 
3) Og atter Andre (navnlig. Schachtt]) betragte Kogle- 
skællene som Dækskæl, der først i et senere Stadium voxe sam- 
men med de oprindelig hjårnestillede , påa Blomsterstandens 
Axe befæstede Æg. 
Kun ved at.tage tilbårligt Hensyn til Udviklingshistorien vil 
man kunne hæve den forhaandenværende Tvivl. Som Bidrag her- 
til meddeles nedenstaaende lagttagelser. 
Her skal først gjennemgaaes Udviklingen af de skjolddan- 
nede Kogleskæl hos Chamæcyparis, Cupressus og Cryptomeria. 
Hos Chamæcyparis thyoides sidder den 2—3 Mm. lange 
Hunrakie (Træsn. 4 a) i Enden af en lille Gren, Fra Grenens 
Snlegtisky korsvis modsatte og taglagte Blade (f) er der 
Rg Teenbelse Schriften p. 6 
Abhandl. der Acad. der Wilsons zu Berlin 1859 p. 243. 
ER Comptes rendus un fre zea des sciences 1861 p. 165, 
T) Lehrbuch. 2P..p 
