34 
Spørgsmaal, som nærværende Afhandling har sat sig til Opgave 
at besvare, vil altsaa i Korthed kunne sammenfattes saaledes: 
1) Baade Undersågelsen af Blomstens normale Udvikling og 
af den i Misdannelser fremtrædende, tilbageskridende Metamorphose 
bestyrker den af R. Brown fårst udtalte Anskuelse, at Naale- 
træerne have någne Æg, og alle herfra afvigende Opfattelser 
grunde sig enten paa mangelfulde Iagttagelser eller paa uriglige 
Tydninger. : 
2) Kogleskællet hos Abietineerne er et aabent Frugtblad, der 
opstaaer som en Knop og repræsenterer en Blomst. Det er 
(idetmindste hos Picea og Larix) dannet ved en Sammenvoxning 
af to Blade, som svare til Knopkimskællene i den almindelige 
Knop: Udskæringen i Spidsen af Kogleskællet er en Antydning 
af denne Sammenvoxning. 
3) Kogleskællene hos Cupressineerne svare til Dækskællene 
hos Abietineerne, De vedligeholde kun 'sjelden (kun hos Actino- 
strobus) den Form, de have fra fårst af — som Rakleskæl; sæd- 
vanlig undergaae de en væsentlig Omdannelse, der dog ikke, 
som man har antaget, hidrårer fra en Sammenvoxning af det 
oprindelige Rakleskæl med et Frugtblad, men svarer til den, 
som altid finder Sted, naar et Blad gaaer over til at blive 
skjolddannet. Kogleskællet er altsaa dannet af et enkelt Blad, 
nemlig af det oprindelig trekantede eller ægdannede, bladagtige, 
med sin Rand befæstede Rakleskæl,. der efterhaanden gaaer over 
lil at blive pladestilket og altsaa skjolddannet og dertil træ- 
eller læderagtigt. Kun hos Cupressineæ veræ er. Kogleskællet 
fuldstændigt, men ofte meget uregelmæssigt skjolddannet, hos 
Actinostrobeæ og Thuiopsideæ derimod er det ufuldstændigt 
skjolddannet. Cupressineerne mangle saaledes ganske Frugtblad, 
og Blomsten repræsenteres alene af (12—00) någne Æg, der altid 
oprindelig ere fæstede til Raklens Axe i Hjørnet af Rakleskæl- 
let, men senere, som Fråe, ofte flyttes herfra, idet de låftes 
iveiret med Kogleskællets omsider fremskydende Stilk og saa- 
ledes komme til at sidde paa denne. 
- 
