68 
Ærter have forhen spillet en vigtigere Rolle paa Lolland 
end nutildags, Pontoppidan+) omtaler 6 Slags af denne vigtige 
Deel af Laalands FrugterY, nemlig to Slags graa Ærter, mindre 
og stårre, hvilke sidste siges at være bekjendte under Navn af 
»Laalandske Rosiner£, 3 Slags hvide Ærter og nogle, ,som falder 
bestandig gronne og gjemmes til Vinter- Spise, da de have An- 
seelse af at være nyligen voxne%, De store graa Ærter dyrkes 
nu meget sjelden, og i de seneste Aar er Ærtedyrkningen be- 
tydelig aftagen paa Grund af de Odelæggelser, som Bladlusene 
flere Aar efter hinanden have anrettet, Odelæggelser som dog 
allerede fandt Sted i Pontoppidans Tid, der ansaa Aarsagen at 
være ,en Slags tyk Taage eller usædvanlig Dug”, der faldt paa 
Ærterne i Blomstringstiden og efterlod sig en Mængde smaa 
Insekter, som fordærvede Sæden. 
Mærkelig nok synes Lindser forhen at have været dyrkede 
påa Lolland. Efter en Forordning af 47 April 4688 Art, 4, 
skulle Præsterne i Lolland nyde alle 3 Tiender af Vikker, Bon- 
ner og yLintzerf, Lindser omtales som dyrkede paa Lolland, om 
end sjelden, af Mag. Monrad (f 4711; nævnt i Rhodes 
Laalands Historie). Pontoppidan nævner ogsaa Lindser . blandt 
dyrkede Planter paa Lolland, og endnu 1806 siger Begtrup»): 
»Lindseavlen er' meget aftaget, og ér nu en Sjeldenhed”, — For 
Tiden dyrkes Lindser kun enkelte Steder i Haver. 
Vikker dyrkes almindeligt til Hesteføder, dels ene, dels 
hyppigere blandet med Ærter og Havre. ; 
Bønner (Vicia Faba) dyrkes kun i ringe Mængde. 
Klåver er maaskée dyrket tidligere paa Lolland end i det 
åvrige Danmark, thi af et Brev fra Abraham Lehn+++) dat. 3 
Mai 1749 sees, at Klåverfrå allerede dengang blev saaet ved Ber- 
”) Den Danske Atlas Tom. III Pag. 249 (Aar 1767) og Tom. I Pag. 541 
(Aar 1763). 
”") Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand osv. 1806. 2det Bd. Side 695. 
””) Jul. Schade »Om Abraham Lehn og hans Slægt« i Hist. Tidsskrift 
2det Bd. 1841. 
