Ø 
i 
69 
ritzgaard, og i et andet Brev dat. 47 April 4756 omtales baade 
den råde og hvide Klåver.  låvrigt saaes til Græsning foruden 
råd og hvid Klåver især Phleum pratense, under Navn af Timothy, 
og Rajgræs (Lolium perenne); hist og her dyrkes Medicago lu- 
pulina under Navn af gul Klåver, Bromus arvensis under Navn 
af Silkegræs, og i de seneste Aar italiensk Rajgræs. 
Boghvede dyrkes ikkun faa Steder og kun, ligesom den 
endnu " sjeldnere dyrkede Spergel, som Foderurt. I de senere 
Aar, efterat den lollandske Landmand ikke Jænger concentrerer 
sin Bestræbelse paa den stårst mulige Kornproduction, men til- 
lige mere end forhen har Opmærksomheden henvendt paa Ud- 
byttet af Kreaturholdet, bliver Dyrkningen i det Store af Run- 
kelroer, Gulerådder og forskjellige ,,Roer'” af Slægten 
Bråssica mere og mere almindelig. Dyrkningen af Kartoflen, 
skjåndt denne hårer til de senest indførte Brådplanter, er her som 
Overalt stærkt aftagen, og sjelden sees nu som forhen en blom- 
Strende Kartoffelager, da den i Reglen ikke naaer saavidt i sin 
Udvikling. Rapsens Dyrkning synes at være periodisk og ind- 
skrænket til de stårre Gaarde, medens Hårren mest dyrkes paa 
Smaalodder. En Ager med Hamp sees sjelden, Kommen 
dyrkes -undertiden paa Marken i den mellemste Del af Landet. 
Paa Tobaksdyrkning havde man i Pontoppidans Tid begyndt 
at lægge Vind, f. Ex. paa Saxkjobing Bymark, men den er nu 
Vistnok overalt opgiven. Indsamlingen af,,;Mannagryn”, Kornet 
af Glyceria fluitans, synes forhen at have afgivet en ret god For- 
tjeneste, men allerede i Begyndelsen af dette Aarhundrede var 
Indsamlingen ubetydelig; og den er nu ganske ophårt, tildels 
som en Fålge af Mannagræssets Aftagen tilligemed de våade 
Enge. 
Størstedelen af de nævnte dyrkede Planter ere utvivlsomt 
indførte her, skjåndt man tildels ikke kjender deres oprindelige 
Hjem, og selv de dyrkede Planter, som oprindeligt have bjemme 
her, nedstamme dog neppe fra de vildt voxende, men ere sikkert 
indfårte som Frå. fra andre Egne, hvor de tidligere have været 
