205 
lagt med Smaaplader, Naar man imidlertid har troet at kunne finde 
et Artsmærke deri, at disse Smaaplader hos P, asteria ere kan- 
tede og ståde umiddelbart op til hinanden, hvorimod de hos 
(det Ørstedske Exemplar af) P. Milleri vise sig spredte og »Subovale£ 
af Form, maa jeg dog tilstaae, at jeg endnu ikke er aldeles 
saings Undersøgelse er anstillet paa en anden Art end min, men hvis 
r sa 
betydelig i sig selv, men faaer nogen Betydning derved, at de nulevende 
Pentacriner i alle finere Enkeltheder af deres Bygning maae staae som 
Typus for de fossile Grinoideer, som de, der ene kunne give Någlen til 
mer rette Forstaaelse. Om Munden hedder det fremdeles hos Duchas- 
ng, aft »den er omgiven af 5 Læber, og at den fårst sees som et 
ek rundt Hul af omtrent 2 Liniers Tyermaal, naar man låfter Læberne 
op. Tygningen skeer ikke ved Munden, men med Læberne, som i 
dette Oiemed ere væbnede med en Række temmelig stærke 
Smaapigge«. De Koninck tilfåier: »det er maaskee ikke overfld- 
digt at lægge Mærke til, at det fremgaaer af Dr. Duchassaings 
»Skitser«, at det han kalder »Læberne«, ere virkelige trekantede haarde 
e 
ning eller overhoved et Udstyr meb haarde Munddele. Mel ler ke. hos 
Alectoerne kjendes noget saadant. Ikke heller egt jeg, hvorledes 
det er muligt af en »Skitse« at erkjende om noget er haardt eller blådt. 
Denne formeentlig aldeles urigtige Opfattelse af råd ne som »haarde 
Klapper+ giver strax de Koninck Anledning til en Sammenligning 
med Fr enge ernes saakaldte Pels ps hand så til en Tydning a 
denne som Munden (!). Desto vigtigere er det, at den formeentlige 
Ses buniie der ligger til GLlG bla Shoe eller — hvis den 
t Y- 
Ogsaa i Wyville Thompsons nedenfor citerede SKEER om 
Sålilierne og i Bronns Bearbeidelse af Crinoideerne i »die Klassen und 
Ordnungen der ne (1860) p. 217, spoger kel af 5 FR 
Klapper omgivne Mund, som ganske vid ikke findes hos P. Miilleri 
hvis Tilværelse hos andre PohbAdrnks ler jeg indtil videre vin 
mig paa det bestemteste at betvivle. 
