215 
Cænocrinus Forb., der begge staae Pentacrinus saa nær, at der kan 
opkastes Tvivl, om de kunne holdes ude fra denne. Med Hensyn til 
Cænocrinus') vil man vel ikke engang kunne blive staaende ved at 
tvivle, Der angives ikke nogen anden Forskjel mellem denne rigtig- 
nok meget ufuldstændigt kjendte Slægt og Pentacrinus, end at 
Grundleddene ere ,frie”, medens de hos Pentacrinus skulle + ne 
»a single piece formed out of å anchylosed platesf, At = MM 
"med Grundleddenes ,Frihed” ikke er, at de adskilles fra hinan- 
den ved de nedre Straaleled, viser Afbildningen, og Forskjellen 
skulde altsaa bestaae i, om Bægerets Grundled ere mere eller 
mindre inderligt forbundne med hinanden; thi en virkelig ,,Sam- 
menvoxning" (ancbylosis), saaledes at Sømmene ikke længere 
kunne erkjendes, finder ingenlunde Sted hos Pentacrinus. Er der 
virkelig i denne Henseende nogen Forskjel, maa den være yderst 
ubetydelig og meget uvæsenlig, men jeg skulde snarest troe, at 
Forbes ikke ret har kjendt Bygningen af Bægeret hos de nule- 
vende Pentacriner og paa en eller anden Maade er. bleven vild- 
ledet i' sin Opfattelse deraf, saa at han har troet at finde et der- 
fra forskjelligt Forhold hos den tertiær Art. Denne Slægt bår 
derfor ubetinget inddrages under Pentacrinus. Bedre vil Isocri- 
us"”) kunne hævdes som egen Slægt, skjåndt den i Ud- 
seende, Beskaffenheden af Stilken, Anordningen af Rankerne 
0.s.v. ganske forholder sig som en Pentacrinus; men den savner 
baade Grundleddene og de nederste Straaleled, og Bægeret be- 
staaer saaledes kun af to Ledkredse istedenfor af fire. Det var 
dog imidlertid ikke utænkeligt, al de manglende Bægerled laae 
skjulte under de andre, saaledes som det jo er Tilfældet med de 
nederste Straaleled hos mange ÅAlecto-Arter, og det bliver derfor 
dog altid endnu noget uvist, om Isocrinus bor opfåres som egen 
Slægt”); kun at indråmme den en Underslægts Rang vilde 
”) Monograph of the Echinodermata of the British Tertiaries p. 33. 
ad Museum Senkenbergianum det Bind p. 250 t. 1 8 
””) Hvis Pentacrinus Fisheri Forb, (fra Kimmeridge Clay, Jurafordsttseen) er 
