277 
og taget det med sig hertil Byen, som en dem ubekjendt Sjel- 
denhed. Endelig 
hele en Er af en "Angivelse af Hr. Professor Kråyer 
n ny Årgulus-Art, A. Salminei, beskreven i Naturhi- 
sink ges reet vr Række det Bind. Denne sub drnkene er 
allerede trykt i Vidensk. Meddelelser for 1863, S. 236 
d. 19de Februar. Hr. Professor Steenstrup fortsatte og sluttede sit i næst- 
Sene Møde begyndte Foredrag om Flynderfiskenes Skjævhed. 
(See foran d. 22de Januar.) 
d. åde Marts. E Professor Ørsted meddeelte Bidrag til Naaletræernes 
Morphologi og omtalte navnlig Abietinernes Blomster. (See S. 1 
fålg.) 
og 
d. 18de Marts. Hr. Professor Ørsted fortsatte sit Foredrag om Naaletræer- 
orphologi og gav navnlig en Fremstilling af GCypressernes 
metres 
Dernæst meddeelte Hr. Professor Beinhardt en mene 
om Fodens Bygning hos Fuglefamilien Pteroclidæ, og viste, at 
begge dennes Slægter, Pterocles og Syrrhaptes, ikelks sig ved 
kun at have 4 Led i Ydertaaen og ved at besidde to ossa sesa- 
moidea, liggende bag paa Hælledet, og en lille sin gs SE 
Bagsiden af Løbet, Eiendommeligheder, der samlede synes at 
forekomme hos denne lille Familie. Da disse atekdeske åketøde 
ere optagne i Meddelerens Afhandling om Steppehånsene i forrige 
Aargang af Vid. Meddel. S. 213, henvises, hvad Enkelthederne af 
em angaaer, til denne. 
d. 13de April. Hr. Professor Steenstrup forelagde paa Hr. me RERNRæ rer 
Rostrups 
erpaa meddeelte Hr. Professor Reinhardt iehskdeen af e 
Foredrag om Klapmydsens (Cystophora cristata) hidtil ukjendte 
ufådte Unge og dens Melketandsæt. 
d. 27de April. … Hr. Beg Rewmhardt fortsatte og sluttede det i forrige 
Mode PRØRES 5 oredrag med nogle Bemærkninger om Tandskiftet 
hos Sælerne i Almindelighed. (See S. 248 og fålg.) 
d. 6te Mai. Hr. Professor Steenstrup fremsatte nogle Bemærkninger med 
Hensyn til Professor Reinhardts Anskuelser om enkelte Punkter i 
Remmesælens Melketandsforhold. (See S. 269.) 
Professor Beinhardt bemærkede i Anledning af dette Fore- 
drag, at hvis han af det turde slutte, at heller ikke Prof. Steen - 
troede han, at der var Enighed i det Væsentlige, og lagde ikke 
stor Vægt paa de leende bis Re, som der forresten maatte 
være i Steenstrups og hans egen Opfattelse. I enkelte Tilfælde 
foreko en formeentlige Meningsforskjel ham endog saa ringe, 
at i saa at sige næsten blev borte for ham mellem Fingrene, 
