132 
Middag er det mere aabent, og Varmen kan allerede nu tydelig 
mærkes af Haanden; Forskjellen mellem den og Luftens Varmegrad 
er imidlertid efter to Opteguelser kun 1—2P C. — En aromatisk 
Lugt mærkes allerede, men ligesom selve Varmen er den svag, 
og Staminodierne ere endnu tætstillede. ; 
Jeg vil nu herefter anfåre de Forandringer, som foregaa med 
Blomsterstanden fra Time til Time. 
Kl. 4. Hylsteret er mere aabent; Lugt og Varme endnu ltem- 
melig svage, og Varmen er den samme i Anther- og Stamino- 
diepartiet. Den håjeste Forskjel fra Luftens, jeg paa denne Tid 
har maalt, er 21/9—3%49. 
Kl. 2, Hylsteret er vidt aabnet; Kolben har båjet sig noget | 
fremad; Lugt og Varme endnu svage, og Varmen ensformig. 
Kl. 3.  Hylsteret endnu mere aabent, Kolben bøjet mere 
fremad; Lugten er stærkere og Varmen ligesaa; denne stiger nu 
til 3—5? over Luftens, men der er endnu ingen betydelig For- 
skjel mellem Antherernes og Staminodiernes Varme, 
Kl. 4. Varmen er endnu svag og ensformig, og der er 
for Fålelsen ingen mærkelig Forskjel mellem Antherernes og 
Staminodiernes ; ved Instrumentet har jeg derimod paa denné 
Tid maalt en Forskjel af omtrent 1?. Den højeste Forskjel, som 
jeg har set, var 
mellem Luften og Anthererne" 9? C. 
— —  - Staminodierne 9247. 
SÅ —  - Frugtknuderne 2, 
Jeg maa her bemærke, at efterat jeg ved nogle Maalinger var 
kommen til det Resultat, at Frugtknuderne kun i en højst. ubety- 
delig Grad opvarmes — hvilket maaske ovenikjåbet nærmest maa 
tilskrives Staminodiernes Nærhed —, hårte jeg op at. maale deres 
Varme. 
Kl..5.  Hylsteret er nu saavidt aabnet, som det over- 
hovedet aabnes,. Kolben mere fremadbåjet, Aroma langt sfær- 
kere," Ved denne Tid pléje en: Mængde sorte Bier og smaa 
