FEST I re ARNESEN BEER ESBE EKS NR : SENDER 
SES JENS EET 
i: 
2. 
Gr 
- 
lå 
& 
- 
137 
Hylsteret aabner sig den ene Dags Formiddag og lukker sig 
den næste Dags Aften; Blomstringen varer altsaa 34—36 Timer; 
efter Udlåbet af de fårste 8 Timer er Hylsteret videst aabnet, 
I Løbet af de fårste 9 eller 40 Timer krummer Kolben sig 
fremad, saaledes at dens åvre Halvdel danner en ikke ubetydelig 
Vinkel med den oprindelige oprette Stilling; derpaa trækker 
den sig tilbage og er ved Blomstringens Ophår atter opret. 
. Kolben, der oprindelig havde omtrent lige Længde med 
Hylsteret, er ved Blomstringens Ophår bleven omtrent %/4 
Tomme længere.  Væxten synes navnlig at foregaa mellem 
Staminodierne, thi efter Blomstringen slutte de ikke saa tæt 
sammen som tidligere, medens der i de andre Deles tæt- 
tere eller mindre tætte Stilling ingen Forskjel er at se. 
Under Blomstringen udvikler Kolben Varme i to Bålgninger, 
hvoraf den ene har sit Håjdepunkt den fårste Dags Aften Kl. 
6—714, den anden sit den næste Dags Formiddag Kl. 8— 
40. Det er uvist, om Varmeudviklingen ganske afbrydes 
den Nat, som ligger imellem, eller fortsættes, men i svagere 
Grad, og hvor da Minimumspunkterne ligge; ejheller er det vist, 
om mindre Bålgninger i Varmen ikke finde Sted, samt om der 
ogsaa finder Varmeudvikling Sted får og efter Blomstringen; 
til at afgjåre dette udfordres flere Kræfter til Hjælp og n6j- 
agtigere Instrumenter, end jeg havde." 
Varmeudviklingen er aldeles selvstændig, thi Tidspunktet for 
Luftens højeste Varmegrad (Kl. 21/2) falder ikke sammen med 
de to Varmeperioders, af hvilke den ene fålger efter og den 
anden gaaer forud for dette. Den fårste Varmeperiode over- 
gaaer den anden baade i Varmens Styrke og Varighed. 
Varmeforhåjelsen er ikke absolut; den synes at staa i Forhold til 
Luftens Varmegrad. Er denne håjere, er for samme Klokke- 
slet Kolbens Varme ogsaa højere, — Tages til Ex. Kl. 5 
var d. 16. Nov. 1864 Luften 25%? C., Staminodierne 36%" 
- BO Dee 0 seg hent gr 33%. 
5 BØ særn0 biler Bet oa mine 33” 
