142 
riget, Spårge vi nu, hvorledes den. saaledes iagttagne Varmeudvik- 
ling skal forklares, - da maa jeg tilstaa, at vi endnu ikke ere synder= 
ligt videre, end da. Senebier i Aaret 4789 gav denne Forklaring: 
Det er en Forbrændingsproces. Han slog fårstind paa de Forsåg, som 
Saussure, Vrolick og de Vriese og Andre senere fortsatte og 
udvidede, nemlig at undersåge, hvorledes Blomsterstanden forholder 
sig til de forskjellige Luftarter, De Resultater, som de ere komne 
til, ere kortelig folgende: Anbringes en Kolbe i Ilt, bliver Varme- 
udviklingen langt….livligere, og har man samtidig en. Blomster- 
stand af samme Plante til Iagttagelse udenfor Ilten, vil der mellem de 
to Kolber vise sig -en Forskjel. i Varme af flere Grader (2—5? 
hos: Colocasia odora efter Vrolick og de Vriese); Ilten bliver 
efterhaanden erstattet af Kulsyre. Vrolick og de Vriese fandt, 
at paa den Tid Varmen er stærkest, forbruges tillige den stårste 
Mængde Ilt, og udvikles den stårste Mængde Kulsyre, Saussure 
experimenterede med Arum maculatum. Før og. efter ; dens 
Varmeudvikling forbruger dens Blomsterstand i 24. Timer el 
Rumfang Ilt, der er 5 Gange saa stort. som den selv; men under 
Opvarmningen 30 Gange saa meget. Den med Blomster besatte 
Del af. Kolben bruger det meste; den någne Del 4—5 Gange 
mindre. . Anbringes en Åroideekolbe i Kvælstof, finder ingen 
Varmeudvikling Sted, heller ingen Lugt, og dens Liv synes 
truet,  Overstryges Kolberne med Olie, eller anbringes de i Vand, 
Alkohol og deslige, standser ligeledes Varmeudviklingen. Disse 
Forsåg synes unægteligt at berettige til den Slutning: Varmeudvik- 
lingen har sin Grund i Iltens Forbindelse med Kulstoffet i Plan- 
ten til Kulsyre. Saussure gjår opmærksom paa, at dette dog 
maaske ikke er den eneste Varmekilde, idet. han nemlig fandt; 
at der er Blomster, som vise en forhøjet. Varme og dog for=. 
bruge mindre Ilt end. andre (som til Ex. Zea Mays, Typha 
latifolia), der ikke vise Spor til Varme, Hvorledes det hermed 
forholder sig, er vanskeligt at afgjåre. Ved enhver Nydan- 
nelse i Planterne, hvor flydende Stoffer omdannes. til faste, 
